349 
KNO, inträngt i cellerna och plasmolysen gått tillbaka. (Se härom 
fex. LUNDEGÅRDH 26, s. 182, 188). 
Uppgifter om det osmotiska tryckets storlek hos växter finnas 
hos ganska många författare. I synnerhet ha under senaste tid gjorts 
en mängd undersökningar i detta ämne. PFEFFER (30, Bd I, s. 121) 
anser, att växter i allmänhet ha samma osmotiska tryck som 1,5— 
34 KNO,-lösning. Jag har i det följande satt 32 KNOgZ (0,3 GM) 
som medelvärde. 
Resultat. Jag meddelar här nedan mina resultat i tabellform. 
För att vinna bättre öfversikt har jag sammanfört de undersökta 
växterna i tre grupper nämligen: 
1) alfvarväxter med relativt lågt osm. tryck (< 0,3 GM KNO;s, 
tabell 1), 
2) alfvarväxter med ungefär normalt osm. tryck (0,3 — 0,35 Gu KNO sz, 
tabell 2), och 
3) alfvarväxter med högre osm. tryck än växter i allmänhet 
(> 0,35 GM KNO,, tabell 3). 
Därefter följa ett par tabeller visande jämförelser mellan alfvar- 
växter och växter på bättre lottade lokaler. 
Tabell 1. 
Alfvarväxter med relativt lågt osmotiskt tryck. 
Edna ace (Or Öna DIAG). sökts dock. FINER OSA VEM 
» IS öda Nad e.o OR IVNA 
Skalbiure (Ston atblad) äre sta åre 
» » (TORA HAGA. RATES oas bot a MOSE 
MK rep eS ine URI rED Le a RR Span ÖR 
Wen ER. 50 ÖKA Miu. ft od RR OR I ALSA Öja 
Bland växterna i tabell 1 med lågt osmotiskt tryck märkas först 
och främst Sedum-arterna. Dessa ha tydligen uteslutande sin suc- 
culens att tacka för att de så länge kunna motstå torkan. Tack 
vare denna kunna de också växa ända ut på den kala kalkhällen, 
där solen verkar kraftigast. Under min vistelse på alfvaret föll ej 
en regndroppe från den 2 till den 29 juli med undantag af en kort 
åskskur den 9, men Sedum-plantorna voro dock fullt turgescenta, 
och först de sista dagarna började de att torka ut och vissna bort. 
Sedum acre har ett tydligt vattendeplacement, i det att under blom- 
