351 
är betydligt ljusare än alfvarjorden och därför ej uppvärmes på 
långt när så kraftigt. Jämför t. ex. följande siffror, dels från ofvan 
nämnda plats (I), dels från min vanliga observationspunkt ute på 
alfvaret (IT): 
| 
| Temperatur vid | Temperatur på 
| jordytan. 2 em:s djup. | 
| | | | | 
| Tid. jig IT: | I IL. 
kr KDÖ fm. 0055 349 0 | PÅ ka PA 
BiSTTrKLIS IN 206 Hl a RTR RR ae 
| kl::2-e:m: 0 8490: 1 41950 SANS NN 
15,70 KEl2 em: , 3690 ABDNT 3198 340,5 | 
Tabell 2 visar ett antal alfvarväxter, hvilkas osmotiska tryck mot- 
svarar en 3—3,; 4 KNO,-lösnings, d. v. s. öfverensstämmer unge- 
fär med det ofvan (sid. 349) antagna medelvärdet. Då dessa 
Tabell 2. 
Alfvarväxter med medelhögt osmotiskt tryck. 
AmntHujlis bvualnerarid j:-COCCINeC - oss. vcer. ÖST EM 
(CS ATA NE JO TELE [ALLT SRS tr NR RE FRAS EN fr 0,35 >» 
Urs Tuna ce etulet AR ASS ar de ÖSK 
ORG OLVUNIS EGP UENSUSi ET dessa ad isens riven ÖST 
CUNGNREkun VINCElOCICIN sees sees ser dr lersse ses vi (ME 
Hieracium puoselld = mossssn.s. (4 TINA FAR VPN (RANA 
Leontodon autumnalis (gröna blad) rs AON FIL S SINE 
» » (rödarbladpfE Corn 0,35 >» 
EO TES COTTA GU [ATS SO SARS see AES ARA ARA HÖ TS 
VETT LIT ON CTS TE te GPS RS SNR SR ro RA Mja 
KKETOEN RO Til Or TSE KURSER SAT NA ITRI (ar 
TU DTSNG 0 ES 1 SRA RNA AAA SR SATS ARME (saa 
SST CCTS ON DT OTEL STST SAR AA AA RE ne NA SLÖ) gel ae 
MOTOR EU rr Re a a ress nt san, 05805 
ej genom afsevärdt högt osmotiskt tryck ha någon fördel framför 
andra växter i fråga om att upptaga vatten, kan man ju misstänka 
att de i stället på något sätt äro skyddade mot för stark afdunst- 
ning. Så är också fallet. Man behöfver endast kasta en blick i 
GREVILLIUS” eller WIiTTES arbeten, så finner man för flera af dessa 
