352 
växter uppräknade olika anordningar, som äro betecknande för 
växter med xerofilt lefnadssätt. I egentlig mening succulenta växter 
finnas ej inom denna grupp, men flera med tjocka, köttiga blad, 
som säkerligen spela stor roll som vattenmagasinerande organ. Så- 
dana äro Anthyllis vulneraria, Cynanchum vincetoxicum, Lotus corni- 
culatus och Succisa pratensis. Andra skyddsmedel finnas i växt- 
sättet, bladens ställning och anatomiska byggnad, hårbeklädnad, 
antokyanbildning, etc. 
Hos Leontodon autumnalis undersökte jag både gröna och röda 
blad och fann trycket i de senare något större (se tabellen!). Vissa 
antokyanforskare ha ansett antokyanets betydelse just ligga däri att 
det ökar cellernas osmotiska tryck. Se om denna sak GERTZ' 
afhandling (13) sid. LXXVI—LXXXxIV! GERTZ själf är af nästan 
motsatt åsikt. 
I tabell 3 finnas de arter upptagna, hvars epidermisceller ej visa- 
de plasmolys förrän i salpeterlösningar af högre koncentration än 
3,54. Arterna äro ordnade efter det osmotiska tryckets storlek. — 
Tabell 3. 
Alfvarväxter med relativt högt osmotiskt tryck. 
Camp anwa rotundifolte EEE 0,4 GM 
(COrsTin a. (KOTIG GrISKS MESA SST RA BIN 0,4 > 
GalumxDOreale Fr. UI IE «RRD a NRA OAL 
Der ELIN sa IIS oa ARR RR SLE 0,4 
GYPSO PU GRS 0,4 
Rlantag osm ar funnet 0,4 
FN GNTs LOG OA 0,4 
TU fO TE Re PES Raser AE 0,4 
TENN OT TARO G (OTIS SETS STO 0,45 > 
UNUUmTNSIS enp ga RR 0,5 
WEROTmICG SS Picea SAFARI Ro SINE 0,6 
EGR Oe GIVES Se AE a ee dated FOS ÖREN SST 
(CORE NO [AT aRS NISSE Rn JE ÖT 
(rataegustmonogyrAFARRIAE 0,7 
PUL OO PUt Gare er SERA EE FIER ee I HG 0,7 
IPOtentuliar Deras AR RAR Ta ÖA 
IPruaSsKSspunR osa SMR SAO ST OR 0,7 
IEA CURLEL (DILL kyndos dsboss sasson ID vd SK 0,8 
ROSAHSPSO ME fIN FIRST UTN RO farten SR 0,8 
