Tabell 5. 
Osmotiska trycket hos alfvarväxter jämfördt med osmotiska trycket 
hos samma arter, växande på andra lokaler. 
a) Alfvarväxternas osm. tryck större. 
| Alfvar | Löfäng m. m. | 
| 
| EE SRS KA 
| Anthyllis vulneraria ... .|f. coccinea 0,3 GM |åkerkant < 0,3 GM | 
| Centaurea jacea ........... 0,35 » låker 0,8 > 
| Campanula rotundifolia 0,4 löfäng Olas 
| Galium boreale .....t... 0,4 | snår 0.35 
| Trifolium repens ........ .. 0,4 » läng 0,35 — 0,4 > 
| Hara äCuN Sp. os odssnssnr| 0,.—0,7 >» lHlöfäng <0,5—0,)6 » 
| ragarid. viridis .....«-.. 0,8 | vägkant 0,6 
LÖSEINIL gj BS I ESS RS Fel | 0.8 » | åkerkant 0,7 » 
b) Osm. trycket lika på olika lokaler. 
| Alfvar Löfäng m. m. 
| | 
| Convolvulus arvensis ... 0,3 GM | åker 0,3 GM 
Lotus corniculatus -..... | 0,3 » |åkerkant UK 
nOrid vulgans se... 0,45 >» » (DET 
| Crataeyus monogyna . 0,7 > llöfäng (Ur 
IRERGRUS SpiNOSA. ... sans ÖS > (Uärter e 
| Phleum pratense...... .....| var. nodosum 1,2 » J|vid bäck 12 >» | 
växternas osmotiska tryck, framlagda här ofvan å sid. 349—355, kunna 
sammanfattas i följande punkter: 
1) De flesta undersökta alfvarväxterna hade ett osmotiskt tryck, 
som öfverskred det, som finns hos växter i allmänhet (11—14 atmo- 
sfärer). I en del fall var trycket ganska afsevärdt, hos en växt, 
Helianthemum oelandicum uppgick det till öfver 55 atmosfärer. Se tabel- 
lerna 2 och 3. 
2) Några växter hade emellertid ett lägre tryck än det antagna 
normalvärdet, men dessa voro på grund af sin organisation eller 
sitt lefnadssätt dock väl skyddade mot uttorkning. (Ex. Sedum- 
arterna). Se tabell 1. 
