1913. No. 2. FRA ISTIDERNE. 17 
moræne ved Vormebrokken, som kommer ned fra »Fjeldet« (RK.). Hvor 
braeranden laa rundt Sandrepheia (336 m.) fik jeg ikke undersekt, men der 
har ihvertfald været sandavsaetninger ved Sandrep(! og Li.  Braen 
som har gaat tvers over dalen op til Loland (261 m.) og stanset ved 
Vormebrokken, maa ha daemmet op et braevatn "ovenfor i Ovrebo, og i dette 
har der ut et nu omtrent tert litet dalfore like op for Ovrebo kirke været 
bygget frem en terrasse i fri situasjon nu i omkr. 220 m. heide. Denne 
Lolandsbra har ogsaa gaat frem med en spiss i den brede sandfyldte dal 
til Homsmoen. Moen her maa betragtes som dalslaep helt fra Hommeren 
av. Den falder jevnt og svakt utover til Traettemoen. Senere har man 
mest stærkt fald og postglacialt oprensket dal, som munder ut i siden paa 
Segnedalen ved Stokkeland og tydelig har bygget op av ra-bræens sand 
de store terrasseflater i 30 m. heide, Stokkelands- (32 m.), Auglands- og 
Horte-moen (26 m.) i Greipstad. O. A. Oyen har (1911, 33): »Videre 
genfinder vi det [randmoræne-fænomenet] i Segnedalen, oppe i Grebstad 
fra Hortemo. og videre op forbi Stokkeland». D. DANIELSEN fortæller 
(Naturen, 1911 [og N. Mag. f. Nat. 1912 s. 320]) at der ved Stokkeland fins 
ler med arktiske planterester 18 m. o. h. — altsaa under dalslaepets ter- 
rassehoide. Kyerutr & Danııs kort viser i Greipstad ler i dalbunden 
mellem de heie eroderte sandmoer. 
Ved Rosseland har D. DANIELSEN iakttat ler under sand[-slæpet], 
og ute ved Søgne fundet den kontinentale ekeflora i ler under ‘7 m. 
[slaep-|sand. 
Selve aalen i den epiglaciale brestrem gik naturligvis allikevel frem 
efter Otras leie og sket sig ogsaa 2 km. fremmenfor ra-linjen paa heierne 
Loland—Svaland (261—310 m.) frem til Vennesla. Vatnet her ligger i 
braeende-sekken, morænerne foran danner flere buer, som gaar like over 
i den omtrent ro m. mægtige slæp-terrasse vestenfor Hunsfossen 47 m. 
o. h. Utenfor er epi-slepet staerkt eroderet av elven i det trange elve- 
leie. Man finder rester av terrassen især inde i krokene ved brattere 
bugtninger. Ved Strai klever dalferet sig i to, og i den vestre har man flere 
ældre moræner med lerfyldinger imellem. I den estre, som elven følger, 
har denne tat væk det lese sandslep fra epi-jeklen over det ældre ler, 
som — if. D. DANIELSEN — ogsaa viser supramarin denudasjon. Først 
ved Gimlemoen og Kristianssand, hvor dalkleften ender, har vi sandmoerne 
igen (20 m. o. h.), med fald fra Oddernes til begge sider, med snit skaaret 
ned til det ældre ler av Otras utlep. 
Vestenfor Otras bratunge med dens i 20 km. nogenlunde sammen- 
hængende randmoræner oppe paa heien har jeg kun paa et enkelt sted 
kunnet finde ra-moræner uten i dalferene selv. Vi har i Vestagder (Lister 
Vid.-Selsk. Skrifter. I. M.-N. Kl. 1913. No. 2. 2 
