+ LR 
A 
3 
1913. No. 2. FRA ISTIDERNE. 27 
skiller fra Gydalen. Og ved Helleland stasjon (89 m. o. h.) har vi et 
helt ungdommeligt terrasse-landskap. Det er epi-jokelen fra Gydalen 
som naar frem hit og et par kilometer forbi. Den trange dypt nedskaarne 
Gydal har imidlertid ikke kunnet føre nogen stor epi-jekel. Avstanden i 
dalens retlinjede strøk til Tonstad er bare 35 km., og nedslagsdistriktet er 
knap 3 km. bredt gennemsnitlig. Ved jernbanestasjonen (89 m. o. h.) har 
man gode snit i terrasserne, og disse viser at vi maa ha direkte randavsæt- 
ninger langs en brætunge som ikke mere fyldte dalen, og ikke rester av 
et eroderet bredt dal-slæp. (Sml. RK. Ekersund). Indenfor i Gydalen selv, 
en Sognedal en minature, men uten Sogne-urerne, har man spæde tilbake- 
togsmoræner foran Eldre- og Gya-vatnene. Ved vandskillet til Sirdal ved 
Bjørnestad har man store uregelmæssige moræner fra dengang Sirdalsjøkelen 
ikke mere vandt længere frem end hit under tilbaketoget. 
Ved Helland kirke, Klungland stasjon, 86 m. o. h., har man derimot 
dalslæpet. Vasdraget har litet fald og danner grunde vatn med side enger 
omkring. I flom eroderes dog temmelig stærkt. Ved Nese, hvor jernbanen 
forlater det, begynder det lange Øigreivatn (78 m. o. h.), og allerede her 
synes dalslæpet at slippe op. 
Parallelt med Oigreivatnet har man vestenfor jernbanelinjen Fotlands- 
vatnet, en utvidelse i Birkreimsvasdraget. Ved vatnets nordende har vi en 
mo, vel 3o m. o. h., som deler av Eige-vatnet. Nu har vi en ny dalfylding, 
som ved Tungesdal og Abelandsmoerne viser sig som typisk dalslap — 
vzesentlig eroderet i flomtiderne — som ferer os op til den store overgangs- 
kegle fra ra-morænen foran Orsdalsvatn (som maa ligge lavere end 
RK.s 64 m. o. h.). 
Denne moræne foran Orsdalsvatn har P. A. Oyen ogsaa betragtet som 
ra-moræne, den sidste han omtaler (sml. s. 9). Forholdene er ogsaa 
meget tydelige her, med den store mo ovenfor Birkreims kirke foran ende- 
morzenen ved vassenden, som driver utlepet nordover utenom en dalknaus. 
Ogsaa nordover har randavsætningen skedd. Kommer man nordfra, trær 
den høie nyskaarne sandmæl, som elven skærer sig gennem fer den igen 
svinger mot SV, stærkt frem. Slæpets fald her fra SO, motsat hovedelvens 
retning, er meget tydelig ogsaa ved Geidreim-grænden. Efter RK. loper 
bækkene nordover paa den 60 m. myrlændte mo paa nordsiden av den 
e-ignende dalknaus. Sandsynligvis er Svelevatn (61 m. o. h.) dæmmet op 
av Orsdalsjekelens dalslep nordover. 
Mellem Birkreim og Gaestal— Hegsfjord har man et overordentlig 
kuperet fjeldparti, som buker sig frem mot Jaeren med topheider til over 
900 m., som avtar utover til 400 m. Den østlige del er gennemskaaret 
av de nævnte sydvestgaaende paralleldale nordenfor Gydalen. Men disse 
