32 ANDR. M. HANSEN. M.-N. Kl. 
P. A. Oyen har fundet ved Kristiania med mytilus, voldía og salix polaris 
til 20 m., som efter D. DanıELsens iakttakelse er heiden av de avseetninger 
hvor mytilus, voldia og salix polaris er fundet ved Kristianssand. D. DANIELSEN 
antar vistnok en heiere MG., som han sætter til 80 ved Tvedestrand, 50 
ved Kristianssand og 10 paa Lister. Det synes dog ikke at foreligge til- 
fredsstillende støtte for denne antakelse — som svarer til W. C. BRØGGERS 
formodninger i 1900—01 (N. G. U. 31. Nivaaforandringer i Kristianiafeltet 
(Molluskfaunaen)). Heidebestemmelsen indenfor Tvedestrand er en terrasse- 
heide ved Ubergmoen (denne er maalt til 12 m. over Ubergvatnet, som R K. 
angir til 7o m., vasdragskartet derimot til 78 m. — hvad der vilde gi 9o m.). 
Men denne terrasse er tydelig et dalsleep ut Vegarselvens dalfere, heiden 
avtar opover mot NV i den bredere Songedal. Og utenfor ved samme elv 
finder vi ved Nes jernverk og ved Ramlet et tydelig elveslaep av tildels 
laget sand over planteferende lag med ekevegetasjonen. Det ved Ramlet 
ihvertfald synes utvilsomt at fore lindevegetasjonen i supramarint eller lito- 
ralt lag (se D. DANiELsENS beskrivelse N. G. U. 55, 1910), et bortimot metertykt 
lag som bestod næsten utelukkende av plantedeler, tæt sammenpakkede, 
velbevarede blader, kvister, retter, stammer av ek, notter og frugtskaaler 
av ek og hassel, kulbiter, sammenpressede moseplanter 15—20 m. o. h. — 
over card. echinat-ler. 
Dette strok i Holt ligger vistnok langt indenfor raet (Torskeboen i 
Skagerak-raet). Men det ligger ogsaa i jøkel-læ bak Hovdefjeld 525 m. og 
Markravnen 483 m. med pass-heide ca. 300 m. mellem, hvor epi-bræ heiden 
ikke var mere end 300m., og utenfor skaret mellem disse, Slettaas og Oks- 
fjeld 304 og 260, alt regnet i skuringslinjernes hovedretning lodret paa raet. 
Saa det er fuldt tænkelig at der kan ha været meget friland utenfor, skont 
det kuperede skogklædte land vil gere det ytterst vanskelig at gaa op 
breerandene. Har en bræstrøm gaat frem mellem Hovdefjeld og Jomaas- 
knuterne over den vestlige del av Holt, vil den over Tvedestrand og Sande- 
fjordene kunne være bragt frem mot Torskeboen og ha spredt sig her til 
bred front. Boens form viser hen paa at den for en væsentlig del er 
randavsetninger trukket ut i tange av den stærke kyststrom under selve 
avsætningen under en ro m. lavere stand av havet. — Ihvertfald, paa 
Ubergmoens heide kan ingen bestemmelse av den arktiske strandlinje gøres 
mere end f. ex. efter moerne ved Nelaag 150 m. o. h. 
Ved Kristianssand er hoidebestemmelsen 50m. gjort ved Grovene — 
det er et tilbaketogs-dalslep i ra-sokken i Vennesla, tydelig fra den aller 
første tid, fer ra-morænen og Moseid-keglen (46 m. o. h.) var gennemgravet. 
Ved Lister endelig er heiden anslaat til omkring ro m., fordi den ark- 
tiske strandlinje antakes ikke at kunne være lavere end den tydelig unge 
