58 ANDR. M. HANSEN. M.-N. Kl. 
da strandvolden ikke kan danne en paalitelig vold saa heit, bare med selve 
ryggen. 
J. HozmBor har git en fremstilling av hvad gytje og torv fortæller 
om utviklingen ogsaa i det nær- og ens-liggende Heilandsvatn, som 
likeledes er uttappet ved kanalgravning gennem strandvolden, 2'5 km. sonden- 
for Skeievatnet (i A. W..BReccER Et fund av en benpil med flintrygger, 
N. Geol. Tidsskr. I, 12, 1909, s. 8). Hoilandsvatnet var dæmmet op til bare 
3'2m. o. h., mot Skeievatnet 6 m. Denne forskel i heide o. h. gælder ogsaa 
for bundens heide i de ens lagunevatn, som var grunde (r5 og 25 m.). Og 
det er ikke godt at finde nogen anden aarsak til den forskel som J. Hoım- 
BOES undersokelser har paavist, at Heilandsvatnets gytje underst (2 m. o. h.) 
viser brakvands-former mens det neiagtig undersokte Skeievatn helt til 
bunds (3:5 m. o. h. nu) bare har ferskvands-former. Hvis man kunde slutte 
at gytjedannelsen begyndte samtidig i de to ellers fuldkommen ens vatn, 
kunde man da bestemme strandlinjen dengang til mellem 2 og 3 m. over 
den nuværende. J. HoLmBoE og A. W. BRØGGER, som gaar ut fra en post- 
glacial sænkning her, bestemt ved maalene 8'5 + fra Skeievatn (J. Horw- 
BOE 1903), ved P. A. Ovens 157 fra Obrestad eller K. BJeRLYKKES 8 — 10 m., 
slutter at Hoilandsgytjen maa være yngre end epi-senkningen. Dette maa 
ansees som fuldstændig utelukket efter J. HorwBors egne undersekelser. 
Ved Skeie ligger strandvolden paa et gytjelag, og indover fra strandvolden 
fortsætter et sandlag over dette ældre gytjelag, som skiller det fra et yngre 
gytielag med en væsentlig forskellig vegetasjon. Det undre indeholder en varm 
og frodig typisk kontinental ferkvandsvegetasjon, med de kendte ledefossiler 
lind og hassel, /ycopus, cladium mariscus, carex pseudocyperus, najas marina, 
najas flexilis og ceratophyllum demersum (under strandvolden), ialt 22 karplanter 
foruten 46 ferskvandsalger, det ovre, yngre end strandvolden, viste 12 karplan- 
ter med furu, birk og ellers arter som ogsaa var fundet i det kontinentale lag 
samt 23 alger. Mærkelig er her ceratophyllum demersum, som nu er 
forsvundet mellem Helgeland og Kristianiafjorden, men fins i stor maengde i 
det øvre lag over det skillende sandlag. J. HoLmBoE opfører 2 frugter fra 
dette selv (s. 97) og 1 fra gytjelaget under selve strandvolden (s. 94), intet 
fra den undre gytje indenfor (s. 96), hvorimot det senere (s. 181) rigtignok 
heter: »i mængde under den postglaciale sænknings dannelse ved Skeie 
paa Jæren«. Planten har ihvertfald (s. 94) vokset paa Jæren før strand- 
volden blev bygget, men har altsaa fortsat med at vokse der ogsaa en tid 
efter episænkningen, mens najas-arterne, c/adium, carex pseudocyperus er 
forsvundet. Et øvre og et undre gytjelag er ved dette distinkt skilt. Vil 
man nu sammenligne Heilandsgytjen med de to særskilte lag ved Skeie, 
maa vi holde brakk- og saltvandsformerne utenfor. Det viser sig nu at 
