64 ANDR. M. HANSEN. M.-N. Kl. 
to store lagunevatn i 2 km. længde indenfor den recente, flate og lave 
strandvold. Det maa av dette kunne sluttes at forskellen i havstand ikke 
har været større end heist 2 m. Det er vistnok rigtig, som A. GRIMNES frem- 
hæver, atzs-s&runing ofte har spillet en vigtig rolle ved strandvold-dannelsen 
ogsaa paa Jæren. Det kan vanskelig være andet end havis som bar de 
store blokker i en tæt stripe ind over flat strand straks vestenfor Bru stasjon. 
Heiden utpeker en havstand paa 1—2 m. o. h., og drivisskruning viser be- 
stemt et koldere klima end nu, da der gaar aarhundreder mellem at havis 
viser sig ved Jæren. Der er ved Bru flere strandvoldrækker i temmelig 
ens heide, og man faar indtryk av at de brede lavere, utjevnede og 
ofte overdækkede, kan tilhøre den ældre glaciale sænkning. 
Ved Ogne sendenfor opgir P. A. OYEN en terrasse ved 10.7 m. heide. 
Likesaalitt som for K. BjerLykkE har det lykkedes for mig at finde lokali- 
teten, ei heller nogensomhelst stranddannelse omkring 11 m. o. h. i Ogne. 
Naar man soker efter avsætninger analog med strandvoldbeltet længere 
nord paa Jaederen, føres man naturlig til det lave landskap ved stasjonen 
og kirken. Det viser sig imidlertid at overflatelagene her gennemgaaende 
er supra-marine. Det er tildels toppede dyner, ofte av omtrent ren skæl- 
sand. Indover fra jernbanelinjen har man — som hr. J. HjonrH paapekede 
for mig — 5 flyvesandsvolder med ret brede sletter imeHem. Og talrige snit i 
skælsand-fanerne viser stadig at der optræder mørkere overflatelag mel- 
lem skaelsanden, med Aulturlag, flint etc. I et grustak like estenfor stasjo- 
nen fandtes underst en fin sand, i ca. 3 m. heide, derover et humest 
lag, som syntes at vaere en ferskvands lagunedannelse, derover igen 
vel 5 m. grovere sand med bratt skraaskiktning under et merkt lag 
dækket av den vanlige flyvesand. Nordenfor kirken og likesaa et stykke 
nordenfor stasjonen er temmelig vidtstrakte forekomster av esters i et til- 
svarende nivaa av omkring 3m. Det er mulig at dette kan være opkastede 
skæl. Det er likeledes mulig at den grove skraaskiktede sand kan skyldes elven, 
som har vekslet leie i stor utstraekning indenfor tradisjonens graenser. Hoved- 
præget fra Ogne-sletten er ihvertfald de mægtige flyvesands- og flyveskælsands- 
avsætninger med kulturlagene — supramarine dannelser i en saadan utvikling 
som ikke kendes over de hævede strandvolder nordenfor. Som hr. J. HJORTH 
likeledes gjorde mig opmaerksom paa finder man I)tydelige marker av gammel 
fjære utenfor den nuværende og 2) torvlag i bunden av elveleierne nær osen i 
Ogne — et par meter dypere end havets stand nu. Det er derfor utvilsomt at 
landplaten her har gennem lange tidsrum staat heiere end nu, mens hvad 
der fins av s/kre stranddannelser ikke naar heiere end 3—4 m. over nu- 
værende strandlinje. Hvad jeg kunde tænke mig var gamle utviskede og 
overdakkede strandvolder av samme art og dimensjoner som de alminde- 
