76 ANDR. M. HANSEN. M.-N. KI. 
linjekraefterne. Det var altsaa atpaa-breens rand med dens randmorene, 
raet, som dannede kysten ved Skagerak dengang den store pimpstensdrift 
Joregik, som utvilsomt er knyttet til den postglaciale sænkning. 
Pimpstenen kan ikke være kommet til Jomfruland før raets dannelses- 
tid — for da eksisterte intet Aur. Men den kan heller ikke være kommet 
der senere, under allersidste hævning, for da maatte det været ved et nivaa, 
O—14 m., som falder meget lavere end den strandlinje pimpstenfundene. 
er knyttet til vest- og nord-paa. Og man maatte da ventet at finde pimp- 
sten ellers ved Ostagders kyst i samme strandlinje. Det er utelukkende i 
selve raperiodens (i strængere forstand) strandlinje at pimpstenene kan ha 
strandet i mængde paa Jomfruland. Som paavist i Vestraet kan vi i Vest- 
fold følge de strandlinjer som er bygget op av det materiale ra-bræen selv 
bragte under landets synkning i selve raperioden fra en lavere ra-strand- 
linje 20 4 45 til henimot 45 £ 60, da bræen forsvinder ved raet og den 
utprægede strandlinje-utbygning slutter under fortsat rask sænkning. Men 
under ihvertfald begyndelsen av denne sænkning laa altsaa epi-bræen 
frem til Jomfruland og bygget raet op her, og dets hudlag blev formet 
til svære maler, strandvolder og trukket ut i lang tange av kyststrømmen 
— i nivaaerne 0—16 m. Og i denne tid kom pimpstenen og gik ind i 
raets stranddannelse. 
Ut fra de strandlinje-forhold som jeg har skildret i Vestraet, vil pimp- 
stenens utbredelse ogsaa ellers paa Sørlandet forstaaes. Om der er fisket 
op pimpsten sammen med strandstenen ellers fra det submarine Skagerak-ra, 
kender jeg ikke til, men da den øvrige del av Sørlandet fra Risør av 
omtrent maa ha ligget horere end nu under episænkningens begyndelse 
(som de submarine ekeskoger i Nord-Danmark), vil man ikke kunne vente 
at finde pimpstenen ellers ved Skagerakkysten (fundet ved Strømstad ved 
ca. I5 m. heide svarer godt til en omtrent SO-gaaende isobas fra Jomfruland, 
mens PG. if. W. C. BRØGGER 1905 er 40m. o. h) Den bedste kender av 
Serlandets kvartær, D. DANIELSEN, meddeler mig velvillig at han ikke 
kender pimpstenfund her heller. Naar pimpstenen, skent sjelden, dog findes 
baade paa Lister (efter oplysninger paa stedet) »dobbelt saa heit som sjeen 
gaar i største storm«, og Jæren (sammenlign A. W. Broccer Naturen 1911 
for Jaeren), saa er det netop som man kunde vente — — Pimpstensstykker er 
— som saa ofte skælbiter — blit hentet op av den svære brænding fra 
submarin strand og fert med opover under opbygningen av epi-strandvol- 
den 6—8 m. paa Lister og op til 10—15 m. paa Jæren. Nærmere op- 
lysning om fundforhold end at det er i strandvoldbeltet, har jeg dog ikke 
kunnet faa paa Jaeren, og her maa man ogsaa regne paa flyttning ved 
mennesket, — der er jo fundet pimpsten baade ved Holeheien og ved Ogne 
