1913. No. 2. FRA ISTIDERNE. 79 
170—180 m. terrasserne med yoldia vi kommer til, men en strandlinje- 
heide paa 60—80 m. Men her har vi netop i Værdalen A. HAMBORGS 
vigtige profil dryasforende ler (som bare kan være skaffet i slik maegtighet 
fra Jemtlands bræelver) over lag med alm m. m., og selv isocardia-leret 
naar op til 70 m. inderst inde. Neiagtig som i Vestfold kommer altsaa en 
sen istids lag over varmt kontinentale ved en heide o. h. som svarer til 
tapes-nivaaet, episænkningen. 
Likesaa ved 669 NB. Det er ikke til roo m. strandlinjerne med 
yoldialer vi kommer ute i Helgeland, men til terrasser 42 m. o. h., som 
ved 40 m. fører pimpstenen ved Ranenfjordens munding. 
Det tredje profil over de lapplandske braesjeer kan jeg ikke knytte med 
samme sikkerhet til norske strandlinjer. Gradienten synes usikker efter de 
svenske data. ‘7 hos den marine i est, Tornebr&sjeen ‘5 i est, knap '2 
i vest. Imidlertid er det indlysende, at faldet '3—4 i gennemsnit i setesjeen 
ikke svarer til Ie, som i Tromsø amt if. A. HELLAND i S har 1722, i N *9, 
mens den /avere strandlinjes, II a's fald netop er "4. 
Det kan ha sin interesse at sammenstille til en oversigt gradientster- 
relsen her nord. Vi har altsaa i de lapplandske bræsjeer *3—4, '6, ‘7. 
Nordligst har vi for de marine — sml. V. TANNER: 
Finmarken. 
Varanger Laksefjord Porsanger Alten 
Ie xg '42 2 '67 
IL a 'IO "16 "19 '24 
Tromse. 
N S 
I'I2 
Legg os 
Na. oe 6 
I Helgeland er landet smalt og maalene derfor ikke saa sikre, I & 
'9j—1'o if. J. Rexstap & J. Vocr. I Trøndelagen vistnok vel saa meget 
(sml. Strandlinje-studier 1890, s. 55 (302) »fra Trondhjemsfjorden et litt 
usikkert profil. Det synes at vise stærkere fald [end ved Tromsø], noget 
som stemmer med et efter terrasseheiderne opkonstrueret profil«). I Roms- 
dal høie tal r'2, Sendmere 1'1, Nordfjord 1'1, Sendfjord ‘9, Sogn 'g, 
S. Bergenhus ‘8, Ryfylke ‘75, Skagerak ‘8. Tallene stiger fra ‘4 i Fin- 
marken til over ro Tromsø—Nordfjord, og ‘9 —'8 sendenfor. Ila har 
1 Hvad slags oversigt vilde man ha kunnet faa ved en saadan sammenstilling hvis man 
hadde brukt de reciproke tal 1: forskellige 4-sifrede tal? 
