96 ANDR. M. HANSEN. M.-N. KI. 
uregelmæssig naar man følger den i marken, at man læres av med at 
konstruere graenserne paa forhaand efter kartografiske trin, og naar man 
vet at man har hat to seenkninger efter den sidste megaistid som dækkede 
mest hele landet, blir man forsigtig med at datere strandlinjedannelser bare 
efter °/) MG. eller efter — ofte omlagrede — skæl. Den herskende 
retning i norsk kvartærgeologi nu med helt overveiende interesse for fauna- 
nivaaerne maa utfyldes ved systematiske undersøkelser paa glacial-geologisk 
dynamisk-stratigrafisk grundlag for at kvartærhistorien skal kunne utredes. 
Jeg skal ta endnu et omraade med i denne kursoriske fremstilling av 
atpaa-istiden — Østre Aker. Egnen har ikke været epiglacieret, men 
en bræelv fra Oiern-jokekelens side, som gik i det gamle elveleie jernbanen 
følger fra Strømmen, har bragt svære masser med bræslam til avsætning 
i den under kontinentalhævningen eroderede dal i den gamle terrasse, som 
er bygget op nord fra. KjErurrs profil fra 1860 viser underst moræne paa 
fast fjeld, derover »mergel-ler«, med arktiske skæl, »muslingler« med mere 
varmekære skæl, ogsaa litorale, og øverst »fegller« identisk med »indlands- 
leret« i de heiere nivaaer (skurveler, sandler, som opover dalene gaar over i 
sidste bræavsætningers sand og grus). P.A.Ovens profil fra Grorud 1906 har 
underst bundmoræne paa fast fjeld, derover blaat ler med arca, saa pholas 
og mytilus, litoralt. »Ved mytiluslagets øvre grænse braastanser fore- 
komsten av mytilus paa en helt katastrofeagtig maate« (jfr. KJERULFS 
»flomtid«). Og over kommer »stolpeler, flammet, stærkt sandet« med port- 
landia lenticula [flyttet ?], til terrasseflate 138 m. o. h. Litt nedenfor har K. 
BjeRLYKKE i 1900 — fer det herskende kvartærsystem var indført — en 
uavheengig observasjon (Naturen 1900, 41). »I naerheten av jernbane- 
stasjonen Grorud, baade i NV og SO, har baekkene skaaret sig ned i det 
lese terræng og aapnet profiler« [sml. KjyeRuLrs]. »Dypest i bækkeleierne 
ler ofte med bare portlandia lenticula [Kj. »mergeller«], derover /er/ag rikere 
paa fossiler [Kj. »muslingler«], og som opad gaar over i skelbankedannelse 
[litoralt med mytilus, cardium edule, litorina, pholas, cyprina] og saa ca. 
1 m. sandlag [jfr. Kj. tegller, sandler; P. ©. stærkt sandholdig portlandia- 
ler]. Ved hovelfabriken ogsaa torv, myrjord ved mytiluslaget. 
W. C. BRoGGER refererer dette i N. G. U. 31, 1900—or, s. 642. »For- 
hold som de av BjerLykkKE fra Grorud beskrevne er ikke enestaaende i 
Kristiania-dalen. Der fins nemlig paa flere steder og 7 ganske forskellige 
nivaaer lag med rikelige mængder av mytilus og andre grundvands-former 
avsatte under hævningen og saa bakefter overleiede av /er, dels portlandia- 
