I913.-No. 2: FRA ISTIDERNE. 129 
Det er saaledes i den daltıske istid — Mecklenburgian — Jærens øvre 
moræne er dannet og kvartæren har faat sin sidste overflateutformning — 
siden har overflaten ligget utsat for den almindelige jevnlaegning, med for- 
vitring og nedberstransport. 
De store istider, som vi kan læse av deres mærker i Jaerens og Listers 
kvartær, er saaledes to, maksimums-istiden og den baltiske, Saxonian og 
Mecklenburgian — med en interglacialtid imellem. Minder om tersizertidens 
overgang i istiden har vi sandsynligvis i de marine skæl max.-bræen har 
presset op mot Hoeijeren, minder fra interglacialtiden i yoldia-pecten 
island.-card. edule-ler under baltisk istids tynde dækmoræne. 
Det kan indrømmes at den norske lagbygning ikke oplyser noget 
direkte om der kan ha været en ældre istid ogsaa fer max., og at Opstad- 
cyprina-leret kanske derfor kan ha været fra en interglacial-tid mellem 
disse. Men netop det, at der ikke kendes noget av lost dække ellers levnet 
i Norge fra tiden for den vældige erosjon i max.-istiden, taler meget be- 
stemt mot at henføre det i virkeligheten saa overflatisk situerede Opstadler 
hit. Hittil foreligger ihvertfald intet i Norge som kan anferes som bevis 
for en saadan særskilt første istid. 
K. BjørLyKkkE har læst en noget forskellig kvartærhistorie av Jærens 
avleiringer (s. 47). Heller ikke han opfører noget lag fra en saadan første 
istid, som han dog forutsætter naar han begynder rækken: 
I. Avleiringer fra ıste interglacialtids koldere avsnit (cyprinaleret ved 
Opstad, Lerbrækk etc.). 
2. Avleiringer fra 2den eller store istid (storstedelen av de veeldige mas- 
ser av lesmateriale med blokker av Kristiania-bergarter, flint og enkelte 
krittstykker). 
3. Avleiringer fra den 2den interglacialtids mildere avsnit (det cardium- 
og abra-ferende sandholdige ler ved Reve). 
4. Avleiringer fra de koldere avsnit (yoldia-leret ved Sandnæs og Malle). 
5. Avleiringer fra 3dje eller sidste istid (de ovre moraener med blokker 
fra NO, aasdannelser etc.). 
Forskellen mot den her hævdede opfatning er tilsynelatende ikke saa 
væsentlig. Jeg mener altsaa at man ikke er berettiget til at slutte noget 
om (en »1ste istid« og) en »ıste interglacialtid«, men opfører cyprinafaunaen 
i leret ved Opstad som umiddelbart præglacial til max.-istiden. Naar K. 
BJeRLvkKE foretrækker at sætte Lerbrækk- (og Obrestad-?)leren sammen 
med 1, Opstad-leren, og ikke med 3 — det cardium-forende ler ved Reve 
saa har dette ikke nogen faunistisk støtte. Og forekomstmaaten i ryggdan- 
nelser nede paa kystlandet med tildels »ikke noget videre forestyrrete« lag 
synes mig uforenelig med en saa hei alder — skent det selvfolgelig efter min 
Vid.-Selsk. Skrifter. I. M.-N. Kl. 1913. No. 2. 9 
