1913. No. 2. FRA ISTIDERNE. 143 
bredelse er berettiget til at slutte, at det forst er vestenfor Lindesnes at 
Skagerak-jekelen dreves indover land selv i storistiden. Man kunde tænke 
at motstanden fra den sydlige storbræside, som under maksim.-istiden naadde 
Harz og Holland, maatte betinge stærkere press indover Sørlandet end i 
den baltiske Skagerak-jekel. Men det var jo netop under storistiden at 
Kristianiablokker kom i bundmorænerne i Jylland, Hannover og Holland. 
Forst paa Jæren naadde Skagerak-jokelen længere indover og opover land 
i den store istid, som ventelig i en tid da de norske braemasser virket 
vestover helt til Shetland. 
At Norske rende er blit i væsentlig grad utformet som et max.-glacialt 
deflexion basin, er fer uttalt. A. Dar minder om at jeg i go-aarene 
(Menneskeslegtens ælde 344) har gjort et overslag over hvor lang tid 
kan ha vaeret nedvendig for at grave ut hele skaalen, og siger med mild 
ironi: »han kommer til et for ham selv meget tilfredsstillende resultat«. 
Overslaget, som fører til at den "5—1 km. mægtige jekel med hastighet 
som Grønlands fjordjekler vilde kunne utfere arbeidet i knap 2 myrietre 
(200 000 aar) ved en erosjon av bare 2'5 mm. aarlig, er selvfølgelig ytterst 
usikkert. Men det geelder altid at ha for eie »den hellige relativitet« og 
sikre sig rimelige forhold i sine slutninger. Den nedvendige erosjons- 
intensitet og tidsmaalet svarer fuldkommen naturlig til hvad vi ellers kender. 
Og naar det er et ubestridelig faktum at der ligger mangfoldige, kanske 
roo ooo kubikkilometer nordisk diluvium i den nordeuropæiske storbraes 
akkumulasjonsomraade, som er kommet fra dens erosjonsomraade, saa maa 
ogsaa erosjonsmaerkerne maales med mangfoldige kubikkilometer — en 
logisk nedvendig slutning som motstanderne av iserosjonsteorien fremdeles 
seker at lukke einene for. At den samlede erosjon i det stremleie som 
gir avlep for maksimumsbraeens centrum i Skandinavien, blir en sterrelse 
av samme orden som Norske rendes volum, lar sig da vanskelig benægte. 
Hermed skal dog ikke være sagt, at der ikke allerede præglacialt 
fulgte en forsænkning rundt Sørlandet. Tvertom er det efter hvad der for 
er sagt om at Skagerak-jokelen i max.-istiden har flyttet marine boreale 
skal op paa Heijæren (Opstad) al grund til at tro at der endog var en 
havfyldt sænkning i Norske rende litt sendenfor Jæren. Men som Norske 
rende ligger der nu mellem den nokne norske fjeldplate og Nordsjeens 
utvilsomt kvartere sletteland, er den tydelig blit utformet som glacialt 
deflexion basin likesaavel som den sydlige Ostersjo, Hvitehavet, Murman- 
renden og Varangerfjord og — i tilsvarende mindre maalestok the Minch 
mellem Hebriderne og Skotland (J. GEIKIE). 
