1913. No. 2. FRA ISTIDERNE. ISI 
F. NANSEN har gjort opmærksom paa, at dybderne i de submarine 
sundlep og fjorde i kontinentbremmen peker mot en base level henimot 
500 m. lavere end den nuværende. Dette svarer godt til hvad jeg (Men- 
neskeslægtens ælde 1898, 343) og omtrent overensstemmende H. REuscH 
(N. G. U. 32, s. 133, I901) er kommet til for at forklare de skarpskaarne 
canons som istiden omdannet til fjordrækken. Overflateformerne kan van- 
skelig forklares anderledes end at landet under den overmaate langvarige 
og konstante miocentid var denuderet ned til peneplanet, med kyst ved 
kontinentbremmens egg, men at der saa, og sikkert samtidig med den vold- 
somme jordskorpe-uro som karakteriserer miocentidens slutning, indtraadte 
en rask epeirogenetisk hævning, som medførte at elvene paa vestsiden 
maatte skære sig raskt ned i peneplanet i canons (efter mit overslag ér 
disse præglaciale daler kun utvidet med !/, ved den glaciale utformning til 
fjorder, »Menneskesl. ælde« 343). Fjordenes glaciale »overfordypning« naar 
vistnok meget betydeligere dyp, men i det hele svarer forholdene meget 
godt til at base level ved pliocentidens begyndelse sættes til 3—500 m. 
lavere end nu. 
Den pliocene hævnings akse maa ha faldt sammen med den gamle 
kaledoniske fjeldkeedes, parallel med haveggen — kysten da. Sørlandet, som 
ligger et godt stykke ut fra denne, vil derfor ha blit leftet mindre, og 
erosjonsbasis laa længere ut. Elvene her kom derfor ikke til at grave saa 
dype leier som paa Vest- og Nordlandet. Ifølge F. Nansen har man ingen 
kontinentalbrem utenfor Sørlandet, hvis man ikke vil betragte Nordsjoe- 
sletten som en saadan. Isaafald maa Norske rende bli en væsentlig glacial 
erosjonsskaal. F. NawsEN gaar som flere tidligere ut fra at den ferst har 
vaeret leiet for en stor elv som gav avlep fra Ostersjeen. At studere de 
topografiske forhold. forut for avsætningen av det sikkert meget mægtige 
diluvium paa Nordsjesletten og fer utgravningen av det mægtige deflexion 
basin, som sandsynligvis vilde vaere opkommet omtrent hvor det ligger, selv 
om der ikke gik noget stort praeglacialt elveleie der, har mindre interesse. 
Vi har fer set at ihvertfald sendenfor Jaeren har der vaeret hav dengang 
den første Skagerakbræ gik frem til Heijaren og bragte de boreale 
skæl til Opstad. Dette er vel forenelig med at landet i pliocentid stod 
omk. 300 m. heiere end nu, da det grunde parti i vest med 273 m. minim 
kan skyldes opfyldning under tungespissen og foran sidste baltiske 
Skagerak-bræ. 
Derimot tyder den omstændighet, at Serlandets dalforer ikke er dype 
canons, likesom mangelen paa kontinentbrem, bestemt paa at netop den 
dypeste del av Norske rende ikke har været nogen havarm i pliocentiden. 
