1913. No. 6. KRISTIANIATRAKTENS PROTOCOCCOIDEER. 7 
der overgaar det samlede antal af alle andre ferskvandschlorophyceer til 
sammen, har sit rette element i vand, hvor kalk praktisk talt helt mangler 
eller kun er tilstede i ringe maengder. 
Under saadanne forhold er det klart, at en kalkfattig egn altid vil 
fremby et sterre antal arter end en kalkrik egn. Medens Desmidiaceerne 
saaledes i almindelighet ikke optræder synderlig sterkt representeret i kalk- 
holdige vande vil vi netop her finde at Mesocarpaceer og Zygnemaceer 
har sin rikeste og mangfoldigste utvikling. Hvis vi som Witte! betragter 
en sammenstilling af slekts- og artsantallet fra de kalkrike øer Gotland og 
Øland, efter Wirrrocks undersekelser, med de af Witte i det kalkfattige 
Smaalenene fundne arter finder vi, at det samlede antal fra Gotland og 
Øland utgjer 174 arter medens det tilsvarende antal fra Smaalenene er 
henved det dobbelte nemlig 315. Den væsentligste aarsak til denne store 
forskjel skyldes antallet af Desmidiaceer, der for de kalkrike øers ved- 
kommende utgjør 75 arter og for Smaalenene hele 224 arter. Med hensyn 
til Zygnemaceer og Mesocarpaceer er forholdet mellem artsantallet 26 og 6, 
altsaa et forholdsvis meget betydeligere antal i den kalkrike egn. Hvis vi 
nu fra det samlede artsantal i begge egne bortser fra disse her nævnte 
3 familier blir det samlede antal fra Gotland. og Øland 73 arter og for 
Smaalenene 85 arter, et forhold som saaledes ikke stiller den kalkholdige 
egn synderlig ugunstigere end den kalkfattige. For Protococcoideerne er 
det samlede artsantal henholdsvis 31 og 37 eller uttrykt som procent af 
det samlede antal 17 ?/j— 11: ?/j, altsaa noget gunstigere for de kalkrike 
øer. Jeg har ogsaa, i overensstemmelse med dette, overalt 
paa siluren fundet en rik og afvekslende flora af Protococcoideer. 
En saadan enkelt sammenligning vil selvfølgelig ikke være noget betryggende 
grundlag for generelle slutninger, men da jeg overalt i litteraturen har 
fundet det samme forhold igjen har jeg nævnt dette som eksempel fra 2 
hinanden nærliggende trakter, hvor hverken hoide over havet eller den 
geografiske bredde, med de deraf følgende forandringer i yttre livsvilkaar, 
kan øve nogen indflydelse, men hvor forskjelligheterne kun kan tilskrives 
disse egnes forskjellige geologiske beskaffenhet. 
Med hensyn til. afhængighet af geologisk undergrund syntes. saa- 
ledes Chlorophyceernes enkelte systematiske "grupper at forholde sig for- 
skjellig, og som en naturlig følge heraf viser ogsaa egne med vekslende 
geologisk beskaffenhet et større artsantal end egne med ensartet under- 
grund. 
Det af mig undersøkte omraade falder omtrent indenfor følgende 
grændser: I øst og nord en linje Ljan—Grorud — nordsiden af Maridals- 
1 Bidrag til Kundskaben om Norges Ferskvandsalger I. 
