14;^ 



Fasciationen tar sig tvenne uttrycksformer, mellan hvilka tydliga 

 mellanled äro sällsynta. 



Typ A. Tafl. III. I ena fallet bibehåller skottet i hufvudsak sin 

 cylindriska form. men blir mångdubbelt gröfre, ända till 3,5 mm. 

 i diameter. Dess j^ta är starkt och kraftigt foveolerad. Medullar- 

 lagret har på tvärsnittet formen af en veckad skifva. Det är myc- 

 ket lakunöst. här och där inneslutande verkliga håligheter. Skot- 

 tets ökade tjocklek och dess foveolering betingas af att alla lagren, 

 men framför allt kortikalskiktets innerlager genom interkalär inskjut- 

 ning af nya hyfgrenar tillväxa starkt och ojämnt. Kortikalskiktets 

 innerlager når i groparnas botten en tjocklek af 400 /i. för öfrigt 

 af 80 fl. Kortikalhyferna gå. om ock oregelbundet vinkelböjda, i 

 skottaxelns riktning, hvarigenom dess cylinderform i hufvudsak bi- 

 behålles. Man får det intrycket, att det inre kortikalskiktet ökas 

 på bekostnad af hyferna i gonidiallagret, ty grupper af gonidier Un- 

 nas inneslutna i lagrets inre delar. Här och där genombrytes kor- 

 tikalskiktet af andporer. 



Typ B. Fig. 4. Den andra fasciationsformen betingas af att 

 denna tendens hos hyiknippena att afvika från skottaxelns riktning 

 ökas. och härigenom uppkomma 

 de verkliga förbandningarna. Skot- 

 tet blir bilateralt med en flanktill- 

 växt, som betingas dels af de in- 

 terkalära inlagringarna längre in 

 på skottet, dels genom tillväxten 

 af de hyfknippen. som med större 

 eller mindre vinkel utlöpa i flan- 

 kerna. Kortikallagret utkilar mot 

 dessa och understundom så starkt, 

 att gonidiallagret blottlägges. Om 

 här andporer eller mera långsträckta 

 öppningar föreligga har jag ej un- 

 dersökt. Bredden blir högst be- 

 tydlig, som redan Kihlmax fram- 

 hållit, ända till 3 cm. Tjockleken 

 är endast 1 — 2 mm., hvaraf det mesta faller pä kortikalskiktets in- 

 nanlager och endast omkring O.ö — 0.7 mm. komma pa det till en 

 lakunös skifva utvalsade gonidial-meduliarlagret. Genom oregelbun- 

 denheter i den starka interkalära tillväxten af samma natur som i 



a' 



Fiii. 4. .Alectoria vexillifera Xyl. Orlow. 



' Pflanzenbiologischc Studien aus Russisch Lappland, p. 133. 



