148 



nas i samma herbarium från Norge, Ost-Finmarken, Varanger, 

 Styrene (leg Th. M. Fries 18§57). 



I fjälltrakten N. om Sylfjällen, Jämtland, anträffade jag den 182g*98 

 på fjällheden i regio alpina inferior. På de insamlade exemplaren, 

 hvilka, så vidt jag kan minnas, voro de enda, som stodo att an- 

 träffa, finnas endast några få fasciationer och dessa af B-typen, 

 nående en bredd af ända till 13 mm. — Af intresse är att exem- 

 plar från samma fjälltrakt, nämligen Snasahögen, med alldeles lik- 

 artade fasciationer och dessutom fasciationer af A-typ finnas in- 

 samlade af Robert Hartman 1850 (Herb. Ups.). — Och 19^04 

 återfanns den af Kand. Thore Fries på Snasahögens nordsluttning 

 i fjällheden c. 1,000 m. ö. h. Exemplaren, som af Kand. Fries 

 välvilligt ställts till mitt förfogande, visa ett par fasciationer af 

 B-typ, däraf en på 22 mm. bredd, och en af A-typ. De voro de 

 enda fasciationerna i ett mindre /i/ec/ona-bestånd med normala 

 skott. 



De fanerogama fasciationerna äro som bekant Zwischenrassen, 

 och ofta utlöses fasciationen af någon bestämd yttre faktor. Hvilka 

 de förnämsta utlösande faktorerna äro, känner man ej, en är ökad 

 näringstillförsel till vegetationspunkten. An mindre veta vi om de 

 fasciationen utlösande faktorerna hos lafvarna. Det är emellertid 

 en omständighet i den fascierade Alectorians uppträdande, som möj- 

 ligen tyder på, att äfven här en yttre faktor, medförande ökad nä- 

 ringstillförsel, verkat utlösande. 



Det är fyndomständigheterna för den nyssnämnda Jämtlands- 

 formen, den enda jag varit i tillfälle att själf i naturen iakttaga, 

 för hvilken jag vill påkalla uppmärksamheten, emedan dessa som 

 nämndt möjligen tyda på, att en viss yttre faktor, nämligen en tids 

 submersion, i ett fall varit en sådan fasciationen utlösande faktor. 

 — Den fascierade formen i fråga uppträdde i flacka sänkor på fjäll- 

 heden blandad med Alectoria divergens (Ach.) Nyl., Cetraria hiascens 

 (Fr.) Th. Fr. o. a. Dessa sänkor hade under vintern varit fyllda 

 af snö, som först nu var stadd i bortsmältande, så att lafvarna 

 stodo under mer eller mindre djupt vatten, medan en del lösgjorts 

 och flöto omkring i detsamma. 



Sådana vid snösmältningen och efter starka regnflöden periodiskt 

 öfversvämmade lokaler med laftäcke återfinnas i den nordiska ve- 

 getationen särskildt å fjällheden och på de större mossarna, där de 



' De Vries, Die Miitationsthcorie I, p. 41.5. 



' GoEBEL, Organographic der Pflanzen I, p. Ifi^. 



