uy 



uppträda som smä sänkor mellan lafmossarnas tufvor. Sulimersio- 

 nen framkallar en del biologiska egendomligheter i de här växande 

 lafvarnas utbildning. 



Inledningsvis skola vi fästa oss vid hvad jag skulle vilja kalla 

 de falska fasciationsfenomenen. Dessa betingas af att. som strax 

 närmare skall visas, hos busklafvar skottets tangentiala tillväxt blir 

 betydligt starkare än på lokaler af mera normal natur. Detta blir 

 tin prägnantare genom de samtidigt härmed inträdande upptläknings- 

 och uppruUningsfenomenen. Halcylindriska skott spricka ej sällan 

 sönder, och det uppfläkta skottet deformeras sedan genom att den 

 nämnda interkalära tillväxten i tangential riktning tyckes blifva än 

 lifligare. Ett vackert exempel härpå lämna de stora trumpetformiga 

 podetierna af Cladonia ciefonuis IL.^ Hoffm. Viktigare för här före- 

 liggande problem äro kanske de förändringar, som bålen af de 

 stora Cetraria-aTierna: C. islandica 'L.' Ach.. såväl f. platyna Ach. 

 som f. crispa Ach., och C. hiascens, (Fr.i Th. Fr., undergå. 

 Kanterna af de bandformiga dorsiventrala skotten hos dessa arter 

 böjas som bekant alltmer mot hvarandra, så att äldre skottpartier 

 få formen af hålcylindrar med en smal längdspricka, där kanternas 

 hapterer träffa samman. Under submersionen upprullas ej sällan 

 dessa håJcylindrar. så att de gamla skottpartierna äter blifva platta 

 eller svagt rännformiga som under ungdomsstadiet. De upprullade 

 skottpartierna äro betydligt bredare än de yngre, och denna bredd 

 ökas genom fortsatt tangential sträckning, så att hela lafven får ett 

 ganska afvikande utseende. Detta blir än mera egendomligt genom 

 skottens oregelbundna böjningar, orsakade dels af att de genom 

 haptererna förmedlade sammanväxningarna ' bitvis förhindrat upp- 

 rullningen. dels af att skotten utföra diverse geotropiska tillväxtfeno- 

 men, sedan de rubbats ur sitt läge af smältvattnet. Dessutom ändras 

 färgen, så att hos Cetraria islandica den glänsande kastanjeiargtonen 

 går förlorad genom utlakningen och öfvergår till glanslöst mörk- 

 brun. 



Att det verkligen är submersionen. som framkallat dessa för- 

 ändringar hos busklafvarna i tjällhedarnas och lafmossarnas sänkor, 

 har jag öfvertygat mig om genom följande experiment i Ippsala 

 Botaniska trädgårds frigidarium med Cetraria islandica. C. niimlis 

 (L.' Ach. och C. cucidlata Bell.' Ach. samt Cladonia ranififerina [L.) och 



' Reixke, .\bhandlungen uber Flechten, p. 191. — Sernaxder. De buskartade 

 lafvarnas hapterer, p. .SI. 

 - Sernander, \. c. p. 32. 



