151 



Ofla drabbas hvarandra närliggande delar af ett skottsystem ganska 

 ojämnt af dessa olika slag af ökad tillväxt. 



Hvari den egentliga orsaken till submersionens exciterande in- 

 verkan på tillväxten ligger, återstår att utröna; att gonidiernas lifs- 

 verksamhet särskildt gynnas torde få anses som gifvet. För vårt 

 ändamål är tillräckligt fastställa, att en stimulus för den interkalära 

 tillväxten existerar, ty just en sådan bör kunna utlösa en tasciation 

 af förut skildrad typ. om öfver hufvud anlag tinnas. Möjligen före- 

 ligger redan nu exempel härpå. I den sänka, där jag fann Alec- 

 toria vexillifera. växte som nämndt Cetraria hiascens [Fr.) Th. Fr. 

 Af denna funnos plattade skott med en sådan bredd, att man kunde 

 misstänka dem vara fascierade. Den vanliga bredden på de båt- 

 formigt böjda skotten var. om den beräknades på det utplattade 

 skottet. 3 mm., de förmodade fascierade höllo ofta 12 mm. Men 

 äfven andra tydningar af dessa breda skott kunna med kanske än 

 större berättigande göra sig gällande. De smala skotten äro kanske 

 att anse som Jugendforme. de breda som Folgeforme. Åtmins- 

 tone är det nästan uteslutande på de breda skotten, som apothecier 

 komma till utbildning. Möjligheten af en falsk tasciation af den 

 typ. som nyss beskrefs för några andra Ct^^rrtrza-arter. är ej heller 

 utesluten. 



Hur pass utbredda kunna fasciationsfenomenen vara bland lafvarna? 

 Står Alectoria vexillifera isolerad i detta hänseende? För min del 

 tror jag. att då uppmärksamheten inriktats pa hithörande förhållan- 

 den, skola fascierade lafvar ganska ofta anträffas. I det följande 

 skall jag framdraga några exempel på skottformer bland de större 

 lafvarna, hvilka jag tolkar som fasciationsfenomen. 



Det första fallet är Alectoria ochroleiica iEhrh.i Xyl. r. sarmentosa 

 lAcH.) Xyl.. som. om också icke så potentierade. visar alldeles 

 samma slags fasciationer som sin frände A. ochroleiica v. cincinnata. 

 Detta antydes redan af Th. Fries, som i Lich. Scand. p. 21 säger: 

 'Rami — crassiores interdum lacunoso-foveolati . Följande fall äro 

 mig bekanta. 



1> Pä exemplar, som jag insamlat nerhängande frän smala tall- 

 grenar och jämte Alectoria jiibata [h.) Ach. och Usnea barbata IL.) 

 Fr. intrasslade bland dessa, i tät barrskog, Gustafs. Dalarne 19^04, 



* Jmfr kapitlet Knoppvariationer och vegetativa mutationer. 

 Soensk Botanisk Tidskrift. 1 1 



