211 



STEDT jämte K. A. Th. Skth vid Lojsta, där den ännu spaisiinil 

 anträiVasi några år senare påträftades växten af ett par andra af 

 Zetterstedts lärjungar, nämligen af Ax. Magxissox vid Visby och 

 af M. Östman vid Skogsholm, där den förekommer på några ställen. 

 Jag har äfven sett den vid Endre-vägen tre km. från Visby. Det 

 synes vara förbehållet Zetterstedts forna lärjungar att ha ögon 

 för denna växt. Ännu för kort tid sedan hade jag ej hört, att 

 några andra botanister insamlat eller ens sett den j)a Gotland. 



Oxijtropis pilosa (L.) DC. är den art, som förekommer pä Sandön 

 vid Gården. Det finnes ej längre någon grund att hänföra ett af 

 O. A. Westöö funnet sterilt exemplar till var andra art. 



Ononis repens L. är uppenbarligen den art. som afses i Bidrag 

 till kännedomen om Gotska Sandön af Eisen och Sti xberc. Den 

 förekommer talrikt vid Gärden å grusblandade strandvallar. 



Quercus sessiliflora Salisb. I O. A. Westöös efterlämnade her- 

 barium befinner sig ett exemplar under detta namn. Bladskaften 

 äro på tre olika långskott resp. högst 15 mm., 11 mm. och 8 mm.; 

 de unga frukterna äro nästan oskaftade; men bladen sakna stjärn- 

 hår. Frukternas och bladens skaft ha varit afgörande vid före- 

 gående bestämningar af detta exemplar. Men saken är ej så enkel, 

 som man fordom trodde. Man känner t. ex. nu /. hrenipes HeutV 

 af Q. rohur L., hvilken kan ha ganska korta fruktskaft. Till samma 

 art räknas också af många en med stjärnhåriga blad utrustad form 

 (f. pubescens Lasch), hvilken jag iakttagit t. ex. i Lummelunda 

 ängar. Q. robiir L. skulle sålunda kunna hafva snart sagdt hvar 

 och en af den andra artens karaktärer. Däremot vill man ej med- 

 gifva Q. sessiliflora sä stort variationsomrade. Ifall detta är riktigt 

 torde man få räkna ofvannämnda Sandö-exemplar till Q. robur L 

 f. brevipes Heuff. Jag sökte förgäfves denna form i Stora Löfsko- 

 gen. Däremot växte vid norra fyren ett snarlikt mindre träd. Det 

 kan på grund af sin ringa storlek ej vara samma träd. hvaraf 

 Westöös exemplar härleder sig. 



På samma sätt förhåller det sig med exemplaren från det för 

 länge sedan nedhuggna trädet vid Fride i Lojsta socken. Frukt- 

 och bladskaft äro som hos Q. sessiliflora, bladskaften ända till 15 

 ä 19 mm. Men bladens form, tandning och bas äro som hos Q. 

 robur och bladen sakna stjärnhår. Ett ark med denna växt be- 

 linner sig i Eeevs Fries' herbarium i Uppsala universitets bota- 

 niska museum, ett annat i Visby läroverks museum. 



