251 



som al ålder odlats. De härjningar, som en roslsvamp. llemileui 

 vastatrix Hr k i. et Br., anslfdll pä kalTeplanteringarna i Asien, ha 

 emellertid pa mänga ställen där nödgat ägarna att ersätta (]. ara- 

 hica med den betydligt motståndskraftigare C. lihericd. Brasiliens 

 kalVeplanteringar ha hittills hlilVit förskonade för HciuiU-id. hvarför 

 C. lihericd i Brasilien hloll odlas i t-nstaka exemjilar såsom ett 

 kuriosum. 



C. arahicd härslammar, som hekanl. icke frän Arabien, såsom 

 man af dess namn kunde förmochi, utan dess hemland är det tro- 

 piska Afrika, i synnerhet området frän \'icloria Xyanza till Abes- 

 sinien. Däremot är det sannolikt, att bruket att odla och dricka 

 katVe kommit till Europa från Arabien. — Surinam var det första 

 land i nya världen, där katVe planterades lår 171.S). Därifrån för- 

 des det några ar senare till Cayenne. Frän Cayenne kom det 1741 

 till Par;i \ id Amazontlodens mynning. vi(hire ITlil liil Maranhäo. 

 hvarifran slutligen 1770 tva små träd fördes till Bio de Janeiro.' 

 Numera odlas katTeträdet i alla Brasiliens stater frän Amazonas 

 och Para i norr ned till Bio Grande do Sul i söder. Dock lyckas 

 odlingen i de längst i norr och söder belägna staterna endast jia 

 särskildl gynnsamma lokaler. Bland nordstaterna kunna endast 

 Cearä och Bahia förete någon nämnvärd kalTeexport. Den egent- 

 liga kafTezonen är belägen mer söderut, inom staterna Espirito 

 Santo. Minas Geraes. Bio de Janeiro och S. Paulo. Irland dessa 

 äro de två sistnämnda ojämförligt viktigast. Fordom lämnade Bio 

 de Janeiro betydligt mer kalTe än S. Paulo. men har nu öfver- 

 flyglats af den senare staten, som därmed ryckt upp till rangen af 

 Brasiliens och jordens förnämsta kalTedistrikt. 



Coffea arabica tillhör, som kändt torde vara. llubiacéernas stora, i 

 tropikerna talrikt företrädda familj Den är ett ständigt grönskande 

 litet träd. i kultur vanligen hållet i buskform, hvilket når en höjd af 

 3 — t) meter. Bladen äro lansettlika, 10 — lö cm. långa och mot- 

 satta, till färgen mörkt gröna och glänsande. Blommorna sitta i 

 täta. kranslika blomställningar i bladvecken (Fig. 1), äro till färgen 

 snöhvita och ha en mild doft, jiåminnande om jasminens. Tre 

 olika gånger, med några veckors mellanrum, blommar kalleträdet 

 under månaderna augusti —oktober i S. Paulo. Egendomligt nog 

 stå alla träd i samma trakt liktidigt i blom. hvarvid planteringarna. 



' Froehner; >I)ie Gattung (lofTea;. pag. 264. 



■ »Dor KatTeo. Herausgegcben vom Ivaiserlicheii Gcsundlieitsamt.^ B rliii 19n.^, 



