252 



så långt ögat kan nå, lysa hvila af sirliga, välluktande blommor 

 (Fig. 5). Men blott en å två dagar räcker detta tjusande skåde- 

 spel för hvarje gång. Lika plötsligt som det kommit, lika snabbt 

 och fullständigt är det förbi. Fram i april och maj börja fruk- 

 terna mogna. Till form och storlek kunna de närmast liknas vid 

 ett något aflångt körsbär. Deras färg är i början grön, därpå 

 mörkt körsbärsröd och slutligen svart. Undersöker man en mogen 

 frukt, träffar man ytterst ett tämligen segt, läderartadt skal och 

 där innanför ett slemmigt fruktkött af sötaktig smak. Innerst bil- 

 das frukten af två pergamentliknande hylsor, som hvardera inne- 

 sluta ett frö, själfva kalTebönan. De båda hylsorna ha samma form 

 som kaffebönorna, d. v. s. de äga en konvex och en plan yta, den 

 senare på midten försedd med en långsgående fåra. De ligga mot 

 hvarandra med de plana sidorna, men äro icke hopvuxna. Bönans 

 egen yta klädes af ett mycket tunt fröskal, som liknar ett fint 

 silkespapper och benämnes sidenhinnan eller silfverhinnan. Rester 

 af detta »silkespapper» kunna ofta iakttagas på den i handeln ut- 

 bjudna varan, emedan det är tämligen svårt att aflägsna. 



Den nu lämnade beskrifningen är gjord efter den i Brasilien all- 

 männast odlade formen af Coffca arabica, benämnd ^café comniiim^^ 

 (vanligt kaffe) eller "café nacional (nationalkaffe) (Fig. l). p]n annan 

 sort, som mj^cket odlas, kallas »ca/c bourbon, emedan den anses 

 härstamma från ön Bourbon {= Réunion). Den påstås gifva tidi- 

 gare och rikare skördar än commum, men också förr trötta jorden 

 och själf aftaga i produktionsförmåga. Dessa olägenheter äro dock 

 en naturlig följd af den snabbare och rikare fruktsättningen hos 

 bourbon och skulle helt säkert ej visa sig, om man genom lämp- 

 lig gödning gåfve jorden åter, hvad den sålunda förlorat. En så- 

 dan skötsel af kaffeplanteringarna ^ar dock ännu långt ifrån all- 

 män i Brasilien vid den tidpunkt, som denna uppsats afser. 



Va\ ytterligare olägenhet med bourbon är ati den vid tröskningen 

 lämnar en stor procent trasiga bönor. Dessa skola dock ej vara 

 sina prydligare kamrater underlägsna i arom, hvarför bourbon 

 gärna köpes af de praktiska yankees, som, klokt nog, lasta mer 

 afseende vid smaken än vid utseendet. En typisk bourbonplanta 

 skiljes lätt från commum genom att bladen äro mer krusiga i kan- 

 ten samt därpå, att de nedre grenarna äro betydligt längre än de 

 öfre, så att hela växten får ett slags pyramidform, medan hos com- 

 mum exemplaren äro mer jämntjocka. I många fall är det dock 



