254 



ras anses vara rikare än någon annan pa kallets stinuilerande be- 

 ståndsdel, kofleinet. 



En i alseende pa bladen förkrympt form är den s. k. »ca/e 

 miirfa eller myrtenkaOe, som b. o. d. trältas. Denna sort nt- 

 märker sig genom sina ovanligt små blad samt den stora procenten 

 af sma runda frön i frukterna, s. k. >mocka>\ 



Såväl maragogipe som botucatu synas spontant ba up|)konimit 

 i Brasilien i)å de orter, bvilkas namn de bära, ocb lorde därför 

 enligt DE Vkiks' leori kunna betraktas som brasilianska mutanter 

 af Coffea ardhicd. 



Eburu kalleträdet är en utprägladt trojiisk kulturväxt, Irifves det 

 dock ej rätt väl pa de ständigt fuktig-varma lågslätterna mellan 

 vändkretsarna, utan föredrager bergländer med måttligare värme. 

 En årlig medeltemperatur af omkring -j- 20° C utan alltför stora 

 extremer synes vara den gynnsammaste. Att denna silTra dock be- 

 tecknar ett ganska bett klimat, visar en jämförelse med Slockbolm, 

 där årets medeltemperatur är -f 0,:,° samt mediet för årets var- 

 maste månad, juli, endast + l(i,4°. Ingen punkt af Europa når 

 för öfrigt upj) till ett årsmedium af -f 20°. För frost är kalTeträ- 

 del ganska känsligt; dock utgöra lindrigare nattfroster en eller 

 annan gång icke något absolut binder för kafVeodliug. 



Stark blåst verkar mycket skadligt ])a kalVeträdet, Inarför om- 

 råden, som äro utsatta för ibållande st;ivka Nindar, icke lämpa sig 

 för katfekullur. 



Djup jord är ett luif\ udvillkor för \ä\tcns trefnad, ty om dess 

 påb"ot påträlTar fast berg, dör trädet bort. 



Bevattningen bör visserligen vara riklig, men marken far under 

 inga omständigbeter vara sumpig. Däremot fördrager kaffeträdet 

 med lättbet en llere månaders torrtid med rätt obetvdlig nederbörd. 



Staten S. Paulos kust bar närmast bafvet ett sm;dt låglands- 

 bälte med sand eller sum})ig mangrove-mark. Därinnanför stiga 

 kustbergen, Skrua do Mak, tvärt upp till en böjd af omkring 1,000 

 meter. Den böga värmen ocb den rikliga, jänmt fördelade neder- 

 börd (3 å 4 meter per år), hvilken sydostpassaden fäller ut på de 

 branta sluttningarna mot bafvet, underhålla där en yjipig vegetn- 

 tion af äkta tropiska regnskogar. 



Innanför kustbergen begynner ett vidsträckt bögland, hvilket 

 långsamt sänker sig mot Paranäfloden i xfister ocb nordväst. Det 



