Nejden kiiug San la Albertina är elt öppet platålanciskap med 

 vidsträckt utsikt ät alla häll 'Fig. 4. Öfver ett böljande högslätt- 

 land med länga, mjuka vägor af hvit trias-sand höja sig talrika 

 platta »öar af bjärtröd laterit. bildad genom förvittring af en järn- 

 rik diabas. Landskapets nötta former äro resultatet af årtusendens 

 destruktion. Sitt starkaste uttryck har denna funnit i de djupa 

 dalar med branta väggar, som det rinnande vattnet skurit ned 

 mellan mänga af »öarna 'Fig. ö). Alla dessa smä vattendrag söka 

 sig förr eller senare alltid fram till någon af Paranäs stora käll- 

 tloder. hvilka i nordvästlig riktning genomdraga S. Paulos hög- 

 land. Den närmaste af dessa är Mogy Guassu. frän hvars högra 

 strand Santa Albertina ligger ungetar 11 km. fägelvägen. 



De meteorologiska observationer, jag aret 1899 anställde pä fa- 

 zendan. gafvo följande resultat. 



T e m p e r a t u r : 



Minimum IS juni -f 2.4": maxhiuim (ö okt.^ + ;U,3°; medium 

 för den kallaste månaden ijuni) 4- 16.3. alltsä nästan alldeles lika 

 med Stockholms varmaste månad (juli>: medium för den varmaste 

 månaden mars -f 2H,.i^: årsmedium -f 21,3''. Under tiden om- 

 kring minimum var marken åtskilliga dagar om morgnarna ställvis 

 beläckt med rimfrost. 



Nederbörd : 



De regnrikaste månaderna voro: 



januari: 384 mm. pa 24 regndagar: 



november: 278 27 > 



december: 378 2ö ^ 



De torraste månaderna voro: 



Maj: 11 mm. pa ö regndagar, hvaraf endast 2 med någon nämn- 

 värd nederbörd, samt september: 8 mm. på 5 regndagar, hvaraf 

 blott 3 med nämnvärd nederbörd. Älven juni. juli och augusti 

 utmärkte sig genom relativt obetydlig regnmängd. Förhållandena 

 växla dock något under olika år. så att t. ex. juli kan vara den 

 torraste månaden och februari den regnrikaste. Totalnederbörden 

 för 1899 uppgick till 1.700 mm. 



Vindstyrkan var i allmänhet myckel ringa och ujjjjgick i medel- 

 tal endast till O.-.' efter skalan 0^6. 



Temperaturen, som ganska noga motsvarar kalTeträdets fordrin- 

 gar, den ringa vindstvrkan, den rikliga nederbörden under fruktens 



