268 



Kaffet infördes, som sagdt, under 1700-talet till Brasilien. Under 

 sitt första århundrade i det nya landet spelade det emellertid en 

 särdeles blygsam roll. Ännu år 1810 berättas totaluttorseln ha upp- 

 gått till — 12 säckar. Men redan år 1820 visar en export af nära 

 100,000 säckar. År 1840 har summan stigit till öfver 1 milHon 

 och 1851 till mer än 2 millioner. Med vissa fluktuationer gick 

 det sedan upp till 5 å 7 millioner, tills plötsligt under de sista åren 

 på 1800-talet en våldsam stegring inträdde. I rundt tal kan man 

 anslå Brasiliens kaffeproduktion för 1897 till öfver 11 millioner 

 säckar (oberäknadt hvad som konsumerades inom landet), medan 

 världsproduktionen samtidigt utgjorde mellan 15 och 16 millioner. 

 Brasilien lämnade således öfver två tredjedelar af allt kaffe, som 

 producerades på jorden. Och af dessa 11 brasilianska millioner 

 gick mer än hälften öfver Santos. Man får härvid icke glömma, 

 att det kaffe, som exporteras öfver Santos, uteslutande kommer 

 från S. Paulo, medan dessutom en betydande kontingent S. Paulo- 

 kaffe utskeppas öfver Rio. Under tider af höga kaffepris komma 

 fyra femtedelar och däröfver af den brasilianska exportens total- 

 värde på kaffet. Om det i en viss mening kan vara riktigt, hvad 

 en kännare af brasilianskt lif har yttrat, nämligen att »Rio de Janeiro 

 är Brasilien och Rua do Ouvidor är Rio de Janeiro», så kan man, 

 ekonomiskt sedt, med ännu större skäl påstå, att S. Paulo är Bra- 

 silien och kaffet är S. Paulo. 



Om nu Brasilien intager en så dominerande ställning bland de 

 kaffeproducerande länderna, må det med skäl väcka undran, att 

 brasilianskt kaffe dock tämligen sparsamt utbjudes till salu. För- 

 klaringen är mycket enkel: den »Mocka», »Java» etc, som drickes 

 i Europa, härstammar i de flesta fall från Brasilien. De brasilian- 

 ska namnen reserveras för de sämre kvaliteter, som Brasilien ju 

 också producerar i betydlig mängd. Det är på detta sätt, som allmän- 

 heten kvarhålles i den falska tron, att brasilianskt kaffe alltid är af 

 sämre beskaffenhet. Fordom låg det ett visst berättigande i denna 

 åsikt, emedan beredningen af det brasilianska kaffet då var mindre 

 omsorgsfull. Numera kan en dylik mening endast betraktas som 

 en inrotad fördom hos den europeiska allmänheten till lika stor 

 skada för denna allmänhet själf som för de brasilianska producen- 

 terna. Brasilianska patrioter ha därför på senare år gjort ansträng- 

 ningar att träda i direkt förbindelse med konsumenterna för att 

 utan mellanhänder kunna sälja godt brasilianskt kaffe under bra- 

 silianska namn. De vilja på detta sätt skaffa det brasilianska kaffet 



