290 



i buskform utgjorde, enligt hvad föredragandens i Västergötland insam- 

 lade material visade, en karakteristisk utvecklingsperiod, som omfattade 

 ungefär ett 10-tal år och utmärktes af en i ansatser skeende, i allmänhet 

 terminal skottutveckling. Ofta kunde ungplantan en eller flere vegeta- 

 tionsperioder å rad frambringa endast toppställda bladrosetter. Efter en 

 sådan tid af relativ hvila uppträdde — i regeln ur skottets spets — det 

 första typiska långskottet med tornar och proleptiskt utvecklade kort- 

 skott. Under en följande vegetationsperiod utvecklades långskott ur ba- 

 sala lågbladsknoppar, hvarigenom ungplantan ernådde buskform. Fruk- 

 terna af Berberis viilgaris vore hos oss ej föremål för någon särskild 

 form af spridning, och ungplantorna vore i allmänhet bundna vid en 

 med hänsyn till belysningen illa lottad ståndort, hvarmed sattes i för- 

 bindelse dels långsamheten i utvecklingen, dels såsom speciella tillpass- 

 ningsföreteelser bladens form och ställningsförhållande hos ungdoms- 

 formerna. 



Fil. stud. Th. c. E. Fries meddelade iakttagelser öfvcr laffloran i trak- 

 ten af Torne träsk. Följande voro i litteraturen ej angifna för Sverige: 

 Cetraria islandica L.) ACH. f. sorediata Sch.er. (ex. häraf, tagna vid 

 Knifsta i Ujjpland 1900 af R. Serxander, finnas dock i Uppsala univer- 

 sitets samlingar), Gyrophora reticulata SCH.55R.) Th. Fr., Lecanora sub- 

 fusca (L.) ACH. vor. sorediifera Th. Fr., Pertiisaria trochiscea Norm. (an- 

 sågs af föredr. endast vara en form af P. glomerata (ACH.) Sch^r., 

 Bnellia parasema (ACH.) Th. Fr. var. papillata (Smret) Th. Fr., Rhizo- 

 carpoii chioneum (Norm.) Th. Fr., Collema ceranoides (^^Borr.) Mudd.; 

 dessutom två ännu obcskrifna former af Alectoria nigricans (ACH.i Nyl. 

 och Gyrophora anthracina WULF.; KÖRB. Anmärkningsvärda voro också 

 Acarospora molybdina (Wnbg) Mass., Pannaria eleina (Wnbg), P. Hookeri 

 (Sm.) m. fl. 



Den i) april 1907. 



Docenten K. Sernander föredrog i anslutning till Raunkler om eko- 

 logiska typer i växtgeografien. 



Fil. lic. C. Skottsberg föredrog om inre assimilationsväfnad hos 

 phaeophyceer. Förutom hos de i detta afseende förut kända Desmarestia- 

 arterna hade föredr. funnit en kring de inre ledningsrören lagrad assi- 

 milationsväfnad äfven hos flere för vetenskapen nya phaeophyceer från 

 antarktiska och subantarktiska haf. Föredr. anslöt sig till WiLLES teori, 

 enligt hvilken en liflig andning försiggår i ledningsrören och den därvid 

 bildade kolsyran kommer växten till godo genom de angränsande assi- 

 milationscellernas verksamhet. 



Den 7 maj 1907. 



Professor O. Juel lämnade en öfversikt öfver våra värdväxlande rost- 

 svampar. Se sid. 243 i denna tidskrift. 



Fil. kand. T. LAGERBERG föredrog om blomman af Viola mirabilis. 

 Se sid. 187 i denna tidskrift. 



