SMÄRRE MEDDELANDEN. 



Typha angustifolia L. x latifolia L. 



I Xeumans flora. pag. 813. angifver författaren två exemplar af denna 

 hybrid, det ena från Xer. Lännäs vid Hjälmaren HamnstrÖm), och det 

 andra från Srm. Bogsta A. Lindström). Därjämte säges: -Möjligen höra 

 äfven två ex. i Lunds universitets herb. från Stångby J. Agardh och 

 Karaby A. Falck hit.> 



Sommaren 1901 tillbragte jag i Stockholms skärgård på Hysingsvik. en 

 gård i Länna församling af Roslagen, ej långt från det gamla godset 

 Penningby. Här inskjuter åt väster från Saltsjön en ungefär 2 km. lång 

 hafsvik. benämnd Edsviken. Vid västra ändan af denna vik utfaller vid 

 gården Fiskarudden Penningbyån. som kommer från en del rätt stora 

 sjöar, belägna längre in på fastlandet. 



Vid denna ås utlopp, alldeles vid Fiskaruddens båtbrygga, observerade 

 jag vid mitt första besök pä platsen den 27 juli 1901 ett stort bestånti 

 af en egendomlig Typha-form. som vid första påseendet visade betydliga 

 afvikelser både från T. angustifolia och T. latifolia. men genom interme- 

 diära karaktärer gaf sig tillkänna som en hybrid mellan båda. Rörande 

 de båda hufvudarternas förekomst kan meddelas, att T. angustifolia fanns 

 i massa icke blott i Edsviken utan äfven i andra hafsvikar. af hvilka 

 flera, som höllo på att igengrundas. voro uppfyllda af denna art. T. 

 latifolia däremot förekom, efter hvad jag såg. mycket sparsamt dels i 

 spridda exemplar högre upp i Penningbyån dels i en mindre skogstjärn. 

 Båtdraget, strax söder om Edsviken. där häda hufvudarterna växte om 

 hvarandra. Vid Penningbyåns utlopp i Edsviken växte på södra sidan 

 om båtrännan stora bestånd af T. angustifolia, men på norra sidan om 

 samma båtränna växte mellanformen i ett stort bestånd, som säkerligen 

 räknade tusentals individer. 



Beskrifning på den hybrida mellanformen. Rotstocken och rotsystemet 

 starkt utvecklade med talrika sidoknoppar, tydande på stark vegetativ 

 fortplantning. Stängeln 2 å 3 meter hög, ungefär dubbelt så hög som 

 den ej långt från beståndet stående T. angustifolia: stängeln dessutom 

 grof som hos T. latifolia, hvilken den liknar till det vegetativa systemet. 

 Bladslidor och blad blågröna i ännu högre grad än hos T. latifolia, hvil- 

 ken karaktär har föranledt Godron att i sin Fl. Lorr. ed. 1. Il 20 1843' 

 gifva denna form namnet T. glauca. Bladen ofta längre än blomställ- 



