302 



H. Sondenii Dahlst. n. sp. 



Caiilis 20-25 cm. altus, crassiusculus, inferne densiuscule pilo- 

 sus, sparsim stellatus, superne sparsius pilosus et ± dense flocco- 

 sus, inferne giandulis raris, superne sparsis obsitus, 1 — 2-folius, a 

 basi ramosus. 



Folia basalia plurima, exteriora + ovali-lanceolata v. lanceolata 

 : — lineari-lanceolata, crebre et anguste subulato-dentata v. ad ba- 

 sin baud raro longe subulato-dentata, dentibus longis augustis 

 (curvatis) liberis srepe ig petiolis evolutis; canlimiiu infimum line- 

 ari-lanceolatuni in interiore parte anguste dentatum, summum li- 

 neari, subintegrum v. integrum; omnia longe pilosa, in marginibus 

 et subtus giandulis minutis sparsis obsita. 



Inflorescentia 2 — 3-cephala, ob ramos ex axillis lol. exortos inde- 

 terminata, ramo v. ramis brevibus acladium 10 — 15 mm. longum 

 aequantibus v. paullum superantibus, dense canofloccosis, inferne 

 sparsim superne sat dense glandulosis, pilis cancscentibus, sparsis 

 immixtis. 



Involucra brevia, fusco-canescentia, basi ovato-turbinata, squamis 

 exterioribus augustis linearibus laxe adpressis, interioribus ± line- 

 aribus, omnibus acutis, inlimis subulatis, apicibus piceis, ± como- 

 sis, giandulis brevibus — mediocribus, sat densis et pilis medio- 

 criter longis, basi brevi nigra, apice canescentibus, densiusculis — 

 sparsis obtectis. 



Calathium parvum, sat plenum. Liijukv apice pilosiusculse v. 

 fere glabrse. Stylus luteo-cerinus. 



Utmärkt genom korta, grå — gråsvarta holkar, kort akladium, 

 vanligen ända till basen grenad stjälk och hvasst syltandade, mot 

 basen oregelbundet långtandade blad, hvilkas skaft upptill ofta 

 bära fria, smala och långa, sylhvassa tänder. Ofta äro bladen 

 karakteristiskt veckade. Stjälkens öfre grenar nå knappt eller icke 

 i jämnhöjd med korgställningen, de nedre sällan längre än till dess 

 bas, och bistjälkarna föga öfver hufvudstjälkarnas midt. Synes ej 

 närmare besläktad med någon af här beskrifna eller förut kända 

 former af x\lpiua, men har dock ofta rätt stor likhet med H. Luml- 

 bomii Dahlst., frän hvilken den bland annat skiljes genom korta 

 holkar med rikare glandelhårighet och betydligt mindre samt tätare 

 korgar; stundom liknar den äfven H. mniarolepiiim Dahlst., från 

 hvilken den bland annat skiljes genom ljusa stift. 



Sverige: Torne Lappm., Kiruna (M. Soxdkn). 



