305 



± superantibiis, obscuris, glandulis iiigris sat validis crebris el pilis 

 tiiscescentibus, sparsis obtectis, densiuscule stellatis. 



Calathiiiin parvum. LigiiUv glabre v. parce ciliatae. Stylus ni- 

 grescens. 



Denna form står onekligen myckel nära H. e.xyansifornie Dalilst. 

 Iran Härjedalen, men är bland annat skild genom större och bre- 

 dare holkar, rikligare hårighel på holkskaften, rikare förgrening 

 och tätare landade blad. Vanligen ntbildas nr alla bladveck 1 — 2- 

 blomstriga grenar, af hvilka de öfre nå öfver korgsamlingen. Där- 

 jämte äro talrika bistjälkar ofta utvecklade, och hos frodiga exem- 

 j)lar äro ej sällan rhizomen rikt förgrenade, hvarigenom exemplaren 

 ofta (helst på ruderatmark) bilda små tufvor. Akladiet växlar i 

 längd från ettt par ända till trettiofem mm. och de öfversta gre- 

 narna, som äro mer eller mindre bågböjda, nå ofta långt öfver 

 toppholken, isynnerhet då akladiet är kort. 



Sverige: Lule lappm., Gellivare-dundret (G. Andersson och Ski.im 

 Birger); Torne Lappmark, Kiruna (M. Sondén). Xorf/e: Finnmar- 

 ken, Nordreisen på fl. st. (G. Peters). 



jff. mniarolej^ium Dahlst. n. sp. 



Caiilis 20 — 30 cm. al tus, flexuosus, simplex v. sujjerne ramosus, 

 2 — 8-folius, inferne sparsim pilosus et floccosus, superne sat dense 

 ])ilosus et floccosus, fere a basi glandulosus, glandulis apice caulis 

 majoribus, densiusculis. 



Folin basalia plurima, sat longe petiolata, exteriora spathulata — 

 obovata, obtusa, parce et obtuse, vulgo baud longe dentata, inte- 

 riora lanceolata — oblongo-lanceolata, ± acuta. crebrius el acutius, 

 ssepe longe dentata, in marginibus et in petiolis dense el longe, cjete- 

 rum sparsim — densiuscule pilosa, subtus in nervö ± stellata, mar- 

 ginibus sparsim glandulosa: foI. caulina vulgo parva, linearia, parce 

 dentata — subintegra, inferiora sjepe ± lanceolata, sparsim subulato- 

 denlata; fol. omnia margine ± plicala. 



Inflorescentia oligocephala, indeterminata, ramis acladium ö — 50 

 mm. longum + sujieranlibus, dense floccosis et densiuscule glandu- 

 losis pilisque sparsis, apice canescenlibus vestitis. 



Invohurwn sat latum, fusco-canescens, basi ovala — rotundata, squa- 

 mis exterioribus linearibus, laxis, interioribus late linearibus, e basi 

 lata sensim in apicem acutum — subulalum allenualis. pilis molli- 



