315 



Utmärker sig genom låg och späd stjälk, små, något grågröna, 

 tämligen breda korttandade basalblad med till större delen äggrund 

 eller tvär. något sned bas och föga utpräglad tandning, små korta 

 brungråa vid själfva basen askgrå holkar, som äro klädda af öfver- 

 allt spridda stjärnhår och små korta, mörka har samt något talri- 

 kare små glandier. Holkfjällen äro tämligen platta och tunna, grå- 

 gröna med tjärfärgade. i spetsen ljust hårtofsade fjäll. Dessa äro 

 tämligen breda och afsmalna i en trubbad stundom bred' eller nå- 

 got skarp spets utom ett fåtal inre, som äro sylspetsade. Vanligen 

 äro bladens undersidor mer eller mindre violettfargade. Inflore- 

 scensen är fåblomstrig. ofta bestående af blott 1 — 2 korgar, sällan 

 flera än fyra. Korgskaft och grenar variera från ganska korta till 

 långt utdragna och öfverskjuta alltid, stundom betydligt, det än 

 korta än ganska långa akladiet. Arten står närmast SiibciFsia af 

 Silvaticiformia och nännar sig inom denna grupp sädana former 

 som H. cordigerum och H. caiidatulum Almqu. 



Sverige: Torne Lappm.. Abiskosuolo. Björkliden m. fl. st. M. 



SONDÉN>. 



\orge: Nordlanden, Saltdalen, Hals (Schlegel och Arnell : 

 Tromsö. Kvgenangen vid Gargovarre samt Oxfjorddalen ^A. Xotö); 

 Xordreisen i G. Peters!; Alten, Storgärdet nära Bosekop C. O. 

 Schlyter); Dovre, Högsnyta L\. Haglund*. 



TT poJiostelcinn Dahlst. n. sp. 



Caiilis 25 — 35 cm. allus. sat gracilis. flexuosus. O— 1-folius, in- 

 ferne sparsim pilosus et stellatus, superne sparsim — densiuscule 

 floccosus, epilosus v. pilis raris obsitus. 



Folia basalia 4 — 6. exteriora late ovata — ovalia. basi truncata — 

 subcordata parce et obtuse dentata, obtusa, intermedia anguste — 

 sat late ovata. basi ± cordata, crebrius. breviter et ± acute, sj^pe 

 subinaequaliter dentata. dentibus basalibus paucis. ssepe longioribus 

 curvatis, obtusa — acutiuscula, intima r ovato-lanceolata, basi ovata 

 v. pauUum descendente. sat crebre et acutius denlata, dentibus 

 basalibus baud raro longioribus. augustis, curvatis, ± acuta; fol. 

 caul. folio bas. intimo simillimum, vulgo angustius, basi magis irre- 

 gulariter dentatum: omnia supra obscure lutescenti-viridia, subtus 

 pallidiora, subciesia et prsesertim exteriora in pag. inf. ± hepatico- 

 violascentia, supra glabra. subtus sparsim. in nervö dorsali ± stel- 



Spensk Botanisk Tidskrift. 22 



