425 



intil des jag nu kom til Isternäset, där jag stannade i förundran, då jag 

 såg. at nästan alt det låga gräset, som wäxte där som wattnet stått öfver 

 wintern. inom förenämde Blåstarr, war helt och hållit af denna rara 

 örten, som gjorde dyen helt grön. och wäxte hundradefalt ömnigare än 

 i Frankriket. De små bladerna, som först upwuxo woro artigt hop- 

 rullade, såsom en ormbunke eller ruUfjäder. och de små ärt-lika glober, 

 som lågo vid roten, woro inuti afskilda med 4 wäggar.» Utom blåstar- 

 ren» (Carex acuta uppräknar Linné som Pilularias stolta sällskap: 



Senecio paludosus Ranunciilus Lingua 



Helosciadhim inundatiim Oenanthe Phellandriam 

 Siibularia aquatica Siarn latifolium. 



Pilularia förekom sålunda här beståndsbildande på dy- eller g^tljebotten 

 i den zon. som under en kort tid af sommaren torrlägges. men annars 

 står under en mycket lugn vattenyta. Växtsamhället synes ha varit en 

 öfvergångsform mellan ett Grandicaricetum Hult Försök p. 49 och någon 

 af de växtformationer^ bland Warmixgs Rorsumpe. hvilka kännetecknas 

 af högväxta örter och som äro så karakteristiska för vindskyddade strän- 

 der af näringsrika vatten på Götalands och Svealands slättbygder.- 



Men Pilularia förekommer äfven i en del sjöar långt under den linje. tiU 

 hvilken högsommartorkan sänker vattenståndet. En närmare kännedom om 

 denna submersa forms uppträdande i de småländska sjöarna erhöll man 

 1902 genom G. W. F. Carlson. Han meddelar (p. 14 och 25) ett par 

 upplysande anteckningar, från Toftasjön. där han på sandbotten fann den 

 dels i en ^fältskiktsforraation . nämligen ett Phragmites-sanihäUe. dels i 

 en >bottenskiktsformation>. nämligen ett LoöeZm-samhälle. i båda gående 

 ner till mer än 2 meters djup (19-^/^01). Vidare har han (p. 26 och 36 

 några anteckningar om dess uppträdande i en Isoé tes-f ormaiion på lös. 

 dyig botten och 0.5 — 1 m. djup i en vik af sjön Öijen. 



I tredje upplagan af Liljeblads flora p. 512 står under Pilularia 

 globulifera följande form upptagen: >A) — fluitans Fr. med alnslånga 

 något plattade och flytande blad. V. i Smol.' Denna upplaga är enligt 

 elfte upplagan af H.artmans flora p. IX >till större delen utarbetad at 

 J. H. Wallman . Wallman har med all säkerhet erhållit beskrifningen 

 af denna märkliga form från Elias Fries själf. som i förordet namnes 

 bland utgifvarens medhjälpare. Th. M. Fries, hvilken sommaren 1851 i 

 sin faders fotspår undersökte Femsjöfloran. säger i Bot. Not. p. 93 om 

 troligen just samma form: -\f Pilularia fann jag till följe af årets reg- 

 niga väderlek endast en forma fluitans. lång. utdragen, med mycket små 

 frukter, flytande i bäcken, som utrinner från Bastesjöns n.-ö. hörn.^ 



Vid Tisaren ingick den efter de nyss omnämnda anteckningarna i 5 

 olika formationer, af hvilka ingen öfverensstämmer med de ofvan skildrade: 



1 På en kortare sträcka strax söder om lastkajen nära .\sbro station 

 var den långsluttande stranden, som här består af fin sand med en ojämn. 



^ Formationsbegreppet tages i detta meddelaDde med samma omfattning som i 

 R.4GN.4R HiLTS scnarc arbeten (^särskildt Die alpinen Pflanzenformationen . — Frekvens- 

 graderna äro också Hilts. 



• Jmf. t. ex. Sernaxder, Sveriges växt\-ärld. 



