430 



att bladskifvan hos några blad blifvit riktad mer eller mindre vertikalt 

 uppåt. Till en del är nog denna böjning orsakad af en geotropisk ret- 

 ning, alldenstund bladskaften genom strömmens mekaniska inverkan bragts 

 något ur sitt normala läge och alltså sträfva att genom en böjningsrörelse 

 återtaga detsamma. En annan faktor som influerar är väl ock, att genom 

 bladens böjning med strömmen en slitning inträder i bladskaftets konvexa 

 del, hvilket åter har till följd att tillväxten här är långsammare än i den 

 undre konkava sidan af bladskaftet. 



Särskildt tydligt visar sig strömmens inverkan på växten vid en detalj- 

 granskning af vissa blads ställning. Fig. 1, B, C, D föreställer ett blad 



Fig. 1. 



märkt i fig. A med *, aftecknadt framifrån, ofvan- och underifrån; pilarna 

 ange strömriktningen. Det framgår däraf, att bladskifvan riktats snedt 

 in mot strömmen genom en vridnings- och böjningsrörelse i skaftets 

 öfversta del. På detta sätt blefvo flera blad mer eller mindre starkt 

 riktade in mot strömmen, som flg. 1, A visar. Detta framgår också af 

 fig. 1, E, som föreställer individet sedt ofvanifrån, med blott angifvande 

 af bladskifvornas ställning. Individ, som företedde liknande böjningar 

 hos bladskaften, voro ganska vanliga på den nämnda lokalen. 



Hos de nedsänkta utlöparskotten af Lysimachia thyrsi/lora visade sig 

 älven dylika fenomen. Bladen sitta här mer eller mindre tydligt korsvis mot 

 satta och äro som bekant oskaftade. Jag observerade några blad, hvars 

 medelnerv var riktad vinkelrätt mot strömmen. Bladskifvan visade en 



