lO ALt WOLLUÆK, M.-N. Kl. 



inl fra kysterne. Den norske kyst er som regel saa steilt affaldende, at 

 litoralbeltets bredde kun sjelden kan regnes i kilometer. 



Den sublitorale region opnaar større bredde, størst paa strækningen 

 udenfor Nordfjord — Trondhjemsfjorden og udenfor Lofoten, hvor den stræk- 

 ker sig lige ad til »Eggen« o: den bratte skraaning ned mod Nordhavs- 

 dybet. 



Til den kontinentale dybvandsregion hører de dybeste partier af alle 

 vurc større fjorde. 1 enkelte af disse er denne regions største dybder 

 (f. eks. Sognefjorden, c. 1200 m.| nt finde. Endvidere hører til denne 

 region den >Norske Rende«, som strækker sig forholdsvis tæt ind under 

 land langs syd- og vestkysten. Udenfor kysten af Trondhjems- og Nord- 

 landsamterne danner den kontinentale dybvandsregion et stort og bredt 

 sammenhængende areal paa 2 — 400 meters dyb. Afstanden fra den sub- 

 litorale grænse ud til skraaningen mod Nordhavsdybet kan her naa op til 

 over et par hundrede kilometei-. Udenfor de nordligste landsdele naar de 

 vidtstrakte sammenhængende 3—400 m. dybe arealer i Barentshavet tæt 

 ind til kysten, og de dybere partier i de hnmarkske fjorde danner en 

 direkte fortsættelse af denne dybderegion. Ingen tærskler afgrænser her 

 som i de sydligere landsdele fjorddybene fra dybvandsregionen udenfor 

 k3'sten. 



1 zoogeografisk-biologisk henseende har man inddelt Nordhavet i den 

 arktiske og boréale region. Disse to regioner er hverken i d3Tegeografisk 

 eller h3^drografisk henseende skarpt adskilte. Der gives omraader, hvor 

 det varme Atlanterhavsvand og kolde Polarstrømme blandes, og paa disse 

 omraader findes en blandingsfauna, bestaaende af arter, som dels har 

 trængt sig frem fra det rent arktiske omraade, dels fra det boréale. 



Til rent arktisk omraade hører for det første Nordhavsbasinets 

 store dyb nedenfor 6 — 800 meter. Kystplateauer tilhørende rent arktisk 

 omraade finder vi paa østkysten af Grønland, omkring Jan Mayen, Spitz- 

 bergens nord- og østkyst, Franz Josephs land, Novaja Zemlja og ved 

 øerne og nordkysten af Rusland mellem Hvidehavet og Karahavet. Den 

 største del af Barentshavet hører ligeledes til den arktiske region. 



Det boréale omraade omfatter Nordsøen og Nordsøens østlige 

 forgreninger, kystplateauerne omkring Shetlandsøerne, Færøerne og Islands 

 syd- og vestkyst og endelig den lange strækning langs Norges vestkyst 

 helt op til Nordkap, som dannes af den tidligere omtalte litorale, sub- 

 litorale og kontinentale dybvandsregion ned til et dyb af ca. 400 m. 



Som blandingsfelter eller boreo-arktiske gebeter regnes skraa- 

 ningerne udenfor vestkysten ned mod Nordhavsdybet, de af tærskler inde- 

 lukkede fjordpartier mellem Lofoten og Nordkap, den sydvestlige del af 



