44 



ALF VVOLI.KUÆK. 



M.-N. Kl. 



Fig. 4. 



Terebellidac) kun tillægges værdi som artskaraklcrcr. Ver] identificeringen 

 af arterne vil ialfald antallet af rygbørsteknipper være en god hjæ-lp eller 

 endnu bedre antallet af segmenter med saavel ryg- som krogbørster, 

 hvad enten man vil tillægge denne karakter betyd- 

 ning som slægts- eller blot som artskarakter. 1 Iver- 

 ken gjællernes, ryg- eller krogbørsternes form udviser 

 hos de forskjellige arter af denne familie nogen sær- 

 lige strukturforskjelle. Hovedlappens form er af flere 

 forfattere anvendt som slægtskarakter og meget de- 

 taljeret beskrevet, som regel efter konserveret materiale. 



Det har imidlertid gjentagne gange vist sig, at hovedlappens form kan 

 ændre sig ret betydelig ved konserveringen, — kan snart være mere, snart 

 mindre kontraheret, hvorved furer og ophøininger blir mer eller mindre 

 t3'delige. Heraf følger, at hovedlappens struktur ofte blir vanskelig at 

 anvende som karaktermerke. 



Ingen af de nævnte Ampharcfidae-sXæ^ier (med undtagelse af 

 Anohothrns, som i følgende oversigt ikke udskilles som en fra Ampharete 

 egen slægt) er overensstemmende i følgende 4 punkter: i) paleerne, 

 2) mundfølernes struktur, 2) antallet af gjæller og 4) antallet af seg- 

 menter saavel med ryg- som krogbørster. Den følgende 

 oversigt over slægterne er derfor væsentlig bygget 

 paa disse karakterer. 



Med gjælle i er i det følgende betegnet den øverste 

 og forreste gjælle i hver gruppe, gjælle 4 den bagenfor- 

 siddende, gjælle 2 og 3 paa udsiden af disse. Er der 

 exempelvis 3 gjæller i forreste række og en i bagerste, er gjællerne num- 

 mereret, som fig. 4 viser; er der to gjæller i hver række, er det den yderste 

 gjælle, som er rykket tilbage, og nummereringen blir som i fig. 5. 



Fig- 5- 



