rgii. No. i8. nordeuropæiske annulata polychaeta. 67 



Maldaiic sp. Fra Ramtjord (s. f. Tromsø): 17 explr., hvoraf kun 3 

 J/. cristata, de ovrige 5". boiralis; fra Grotte (Nordland): 9 explr., hvoraf 

 2 explr. M. cristato, de øvrige S. borcalis: fra Molde: 18 explr.. hvoraf 

 17 explr. M. cristata og i explr. en TcrebclUde (defekt). — Danielssens 

 citerede angivelse om M. cristata ■& hyppige forekomst i de nordlige lands- 

 dele synes saaledes efter det af ham selv indsamlede materiale at dømme 

 snarere at burde gjælde for Sabellides borealis, som idetheletaget ikke er 

 nævnt i hans reiseberetning. 



Fra Bergenstjordene foreligger et rigt materiale af J/. cristata, dels 

 fra stenet og sandig bund, dels fra 1er- eller blød evjebund; dybderne har 

 varieret fra 45 ni. lige ned til ca. 650 m. 



BiDENKAP (1894) har fundet den i Hardanger; i Kristianiafjorden svnes 

 den at være ret almindelig. 



Fam. Terebellidae. 



Hovedlap med talrige, lange, kontraktile tentakler, h\oraf dels meget 

 tynde, traadformige, dels større, tykkere med tydelig længdefure samtidig 

 kan være tilstede. Ofte findes tentakler kun af ens form og tykkelse. 



I de Heste tilfælder er hovedlappen forsynet med en fremstaaende — 

 mundaabningen halvkanalformig omsluttende — membran (overlæbe, uden 

 tentakler) og bagenfor denne en lodretstillet tentakelbærende krave. Hos 

 de arter, der mangler den tentakelløse membran rundt mundaabningen, 

 omsluttes denne af en oftest stor og sterkt foldet kraveformig hovedlap med 

 en ganske smal hudbrem langs yderranden, bag hvilken de oftest talrige 

 tentakler er fæstede. 



Øienpletter paa den bagerste del af hovedlappen Hndes hN'ppig. 



I mundaabningen er ofte 2 tykke læber synlige; mundsegmentets 

 underside, som gjerne er læbeformig fremskudt, danner den nedre be- 

 grænsning af mundaabningen. 



Gjæller kan findes i meget forskjellig form og antal paa rygsiden af 

 et eller flere af de forreste segmenter (2det — 4de). De er dels tynde, traad- 

 formige, ordnede enten i tverrækker eller samlede i grupper; dels busk- 

 eller træformige med flere eller færre bigrene; dels sammenvoksede til en 

 enkelt stor gjælle med bladformige vedhæng. — Hyppig mangler gjæller. 



Rygparapodier mangle«" kun hos en enkelt slægt (Hai/c/iir//a\. Hos de 

 ovrige beg3mder de snart paa ét, snart paa et andet af de forreste seg- 

 menter. De er som regel knudeformige, undertiden piadeformige, og inde- 

 holder oftest en dobbelt række børster, hvoraf den forreste rækkes er be- 

 tvdelig kortere end den bagres. Hos de arter, hvis rygbørster sidder 



