ICI I. No. l8. NORDEUROPÆISKE ANNULATA POLYCHAETA. 99 



de nordlige landsdele (Brettesnæs og Finmarken). — Foruden fra de 

 danske farvande (Levinsen), Sveriges vestkyst (Malmgren, Malm. Lönnberg) 

 findes den omtalt fra Færøerne og det nordvestlige Frankrig. 



17. Gen. Fis ta, (Müll.). 



P. cristata (Müll.). 

 (PI. XXX, fig. 1--5.1 



Ainphitrite cristata; O. F. Müllkr [776, 1777—80. 



Terebella cristata; Danielssen 1859; M. Sars 1861; T.mibkk 1879. 



Pista cristata; Malmgren 1865. 1867; Malm 1874: Moebius r875; G. 'A. Hansen 1882: 



W1RÉN1883; Levinsen 1883, 1893; Marenzeller 1884 ; Carus 1885; Grieg 1889; 



Appellöf 1891, 1895; BinicNK.vp 1894; NoRDOA.vRn 1907 ; Ditlevsen 1909. 



2det og" 3die segment med fremspringende hudbremme paa 

 siderne; 3die segment paa rygsiden med to tungeformige, fremad- 

 rettede lapper. I almindelighed 3 — 4 gjæller, hvoraf gjerne 2 

 store og I eller 2 mindre, sjeldnere (hos smaa exemplarer) kun 

 2 gjæller. Antal rygbørsteknipper: 17 par. Rygbørsterne blad- 

 formig udvidede. I de 6 forreste bugparapodier (med en en- 

 kelt rad krogbørster) er krogbørsterne større end i de følgende 

 segmenter og forsynet med en pigformet forlængelse (omtrent 

 af længde som børstens manubrium). Forøvrigt er krogbørsterne 

 væbnet med flere (i tverrækker stillede) smaatænder. Tydeligt 

 bugskjold under næsten alle forkropssegmenterne. (Antal bagkrops- 

 segmenter 60 — 70). 



Hos smaa exemplarer var oftere kun 2 gjæller tilstede, hos store for- 

 uden 2 store gjæller tillige i eller 2 mindre med flere eller færre for- 

 greninger; undertiden bestod de mindste gjæller kun af en kort papilagtig 

 stamme (fig. i og 2 pi. XXX). Naar 4 gjæller var tilstede, udgik 2 fra 

 andet og 2 fra 3die segment (ved fremkanten af de tungeformige lapper); 

 i tilfælde af 3 gjæller var der 2 ved andet og i ved 3die segment. 



Fra Kristianiafjorden, 20 — 30 fv., foreligger nogle exemplarer; fra 

 BergensQordene et stort antal, dels fra fjeld- og sandbund blandet med 

 tomme muslingskal og smaasten, dels fra blød slikbund. Dybderne har 

 varieret fra ca. 30 til 360 m. Forøvrigt er arten noteret fra flere lokali- 

 teter langs den norske kyst og toges under den Norske Nordh.-Expd. 

 (1876 — 78) helt oppe ved Spitzbergens nordkyst (fide Arm. Hansen 

 1882). 



