52 



C. O. E. ARBO. M.-N. Kl. 



og ligeledes for 



Stii'c'angcj'. 



store. SDiaa. 



Dolichocephaler 60,0 pCt. o pCt. 



Mesocephaler 55,0 — o — 



Brachycephaler 39,0 — 21,9 — 



er det lidt mindre fremtrædende i 



Dalerne, 

 store. sniaa. 



Dolichocephaler 26,0 pCt. 17,4 pCt. 

 Mesocephaler 46,6 — 13,3 — 



Brachycephaler 40,2 — 14,2 — 



hvor det især er Mesocephalerne, som følges af den større Legemshoide 

 (Dolichocephalernes Middelhoide 167,3, Mesocephaler 168,4, Brachy- 

 cephaler 167,9). For Ry fylkes Vedkommende holder imidlertid ikke 

 Forholdet Stik: 



Ryfylke, 

 store (over 170) sntaa (under 162) 

 Dolichocephaler 52,8 pCt. 10,0 pCt. 



Mesocephaler 50.0 — 6,2 — 



Brachycephaler 54,9 — 11,4 — 



der er Legemshøiden blandt Brachycephalerne ligesaa stor (170,4 ctm.) 

 som blandt Dolichocephalerne (170,4 ctm.) og Mesocephalerne (169,3). 

 Da Undersøgelsesrækken er forholdsvis betydelig (535 Md.), kan dette 

 neppe tilskrives en blot Tilfældighed, men maa vel være opstaaet ved 

 Krydsning med de her i større Antal optrædende Dolicho- og Meso- 

 cephaler, idet den større Legemshoide er overfort paa Brachycephalerne — 

 men Forklaringen er neppe ganske tilfredsstillende. Disse Forskjellig- 

 heder i Legem.shøidcn vil da ogsaa gjøre sig gjældende paa vedføiede 

 Curvetabel over Høiden, idet der forekommer flere Heidemaxima eller 

 Medianer, forresten i høi Grad ensartede for Jæderen, Stavanger og 

 Ryfylke. 



For disse 3 Distrikter er der saaledes 3 bestemt udtalte Maxima, 

 det høiestliggende for Dolicho- og Mesocephalerne (173—174 ctm.), det 

 laveste for Brachycephalerne (167—178 ctm.) og en mellemliggende 

 (171 ctm.), som formentlig maa betragtes for Legemshøiden blandt 

 Krydsningsfolket af Dolicho-, Meso- og Brachycephalerne. 



Jæderens og Ryfylkes Curver følges ganske mærkelig ad, idet dog 

 Maximum ligger noget hoiere for Ryfylke, hvor Middelhøiden jo ogsaa 



