1 895- No. 6. NORDMÆNDENES PHYSISKE ANTHROPOLOGI. 53 



var storre end paa Jæderen. For en Undersøgelsesrække fra Jæderen, 

 der ligger saa langt tilbage som fra 1869, gjor ialfald med Bestemthed 

 2 Høidemaxima sig gjældénde — Cur\cn faar dog et lidt andet Ud- 

 seende, for nogcn Del betinget i, at man dengang benyttede Tomme- 

 maalet, det forste Maximum ligger saaledes lidt lavere (162 — 164), men 

 det andet som det næst holeste ved de andre Curver (i/O — i/i); denne 

 Undersogelsesrække er imidlertid kanske noget lidcn /146 Md.) og skriver 

 sig kun fra i Aar, medens der for de andre ligger 9 Aars Observationer 

 tilgrund. Den er dog værd at ktgge Mærke til, specielt det lavere 

 Maximum, hvortil nogle Ant}'dninger ogsaa forekommer ved de andre 

 Curver, og som jeg skulde tro refererer sig til en i disse Egne op- 

 trædende, tidligere omtalt, liden, blond, brachjxephal Type. 



Curven for Dalerne har et noget andet Udseende, idet dens laveste 

 Maximum ligger ved 164 ctm. og det næste ved 167 ctm., svarende til 

 Ryfylkes og Jæderens første d. v. s. laveste Maximum, men derefter 

 sænker den sig successive, men temmelig langstrakt. Denne Configu- 

 ration af en Curve skal imidlertid efter Livi^ og Ammon^ tyde paa, at 

 der egentlig ogsaa der er to Maxima tilstede, men som ikke komme til 

 Udtryk eller gjore sig gjældénde, fordi de ligge hinanden for nær. 

 Middelhoiden i Dalerne er for Dolichocephalerne 167,3, IMesocephalerne 

 168,4 og Brachycephalerne 167,9, altsaa temmelig lige indpaa hinanden. 



Hvorfor Forholdene gestalte sig saaledes her i Dalerne, er vanske- 

 ligt med nogen Sikkerhed at afgjore, hvis ikke de physiske Forhold af 

 Jordbund og Livsvilkaarene, der i Dalerne er adskilligt slettere end i 

 de andre Dele a f Amtet, kanske kunne tænkes, som tidligere antydet, 

 hertil at være medvirkende. De Resultater, der kunne uddrages af disse 

 eiendommelige Forhold, vil da svare til lignende fra Baden og Frankrig 

 (Burgund', hvor Dr. A. Bertillon den ældre'^ fra forst af paa en genial og 

 meget sandsynlig Maade har forklaret det ved, at man i den nulevende 

 Befolknmg egentlig har 2 forskjellige Racer med modsat Hoidecharakter, 

 der vel har kunnet blande sig med hinanden, men uden at indgaa i en 

 fuldstændig Fusionering — en Opfatning. h\'ortil Ammon for Badens 

 Vedkommende ogsaa ganske slutter sig. For Burgund blev det de kel- 

 tiske Sequaner, som vi kjende her fra Jul. Cæsars Tid, og de forst i det 

 5te Aarhundrede indtrængende Burgunder, der som Germaner var de 

 holeste. For Baden blev det altsaa mellem Landets sands}-nligvis ældste 



1 R. Livi, Sulla statura degli Italiani, Firenze 18S3. 



2 0. Ammon, 1. c. S. 20. 



3 Bulletin Soc. d'anthropologie T. IV, 1S63 og R. Collignon for Departement Côtes 

 du Nord (L'Anthropologie au conseil de revision, Paris 1891). 



