VIII 



Side 

 program. Esquirols krav paa oprettelse af helt nye af staten ledede luk- 

 kede anstalter udelukkende til behandling af helbredelige sindssyge af begge 

 kjøn. Esquirols anstalttype. Modifikationer af denne type. Girards pavil- 

 lonsystem. Esquirols arbeide for en ny lov om sindssyges behandling og 

 forpleining. Ferrus's udkast til sindssj'gelov. Emanationen af loven af 30te 

 Juni 1838. Lovens system. Den kgl. ordonnance af i8de December 1839 15 — 22 

 Den franske reforms indflydelse paa de ovrige europæiske staters arbeide 

 med sindssygepleiens forbedring. Den genfiske lov. Reformbestræbelser i 

 Holland og Belgien. Guislain og den belgiske lov. Schroeder van der Kolk 

 og den hollandske lov. Engelske reformbestræbelser. Conolly og no-re- 

 straint-systemet. Lord Ashley (Shaftesbury) og loven af 4de August 1845 . 22 — 27 

 Den ps3'kiatriske udvikling i Tyskland. Reil og hans behandlingsprincipper. 

 Horn og hans idéer. De mekaniske tvangsapparater. Nostitz und Jänken- 

 dorf og Pienitz's principper for behandlingen i Sonnenstein sindssygeanstalt 27 — 32 

 Nasse og Jacobi samt deres somatiske standpunkt. Jessen og Flemming 

 samt deres holdning til spørgsmaalet om tvangsmidlernes anvendelse . . 32 — 36 

 Kritik af den metafysiske og den biologiske skoles therapi og holdning til 



spørgsmaalet om tvangsmidlernes anvendelse 36 — 39 



Nostitz und Jänkendorfs og Pienitz's gjennemføreise af den sachsiske re- 

 form. Indredningen af Sonnenstein sindssj'geanstalt. Nostitz und Jänken- 

 dorfs satser 39 — 42 



Sindssygeanstalterne Schleswig, Sachsenberg og Winnenthal. Jacobis hold- 

 ning til spørgsmaalet om oprettelse af egne helbredelsesanstalter. Damerow 

 og Rollers relativt forbundne helbredelses- og pleieanstalter. Sindssyge- 

 anstalterne i Halle og lllenau. Det brudte-linje-sj'stem. Sindssygelove i 



enkelte tyske stater. De preussiske anordninger 42—45 



Den svenske reform. Sonden og anordningen af 5te Marts 1858. Den 

 danske reform. Seidelin og Goricke. Hübertz og Selmer. Sindss3'ge- 

 anstalten i Aarhus 45 — 50 



in. Holsts virksomhed, særlig efter 1827. J. Hjorts reise. Regjeringens hen- 

 vendelse til det medicinske fakultet. Fakultetets forslag af 30te November 

 1841 om oprettelse af en helbredelsesanstalt 50 — 52 



IV. Majors personlighed. Hans forlovelse med Fanny Rahbek. Majors forste 

 besøg hos Jessen. Hans reise til England, Belgien og 'lyskland. Jessens 

 attest af 23de April 1844. Anerkjendelsen af Majors reformplaner. Stor- 

 tingskomitéens betænkeligheder. Majors indrømmelser. Majors giftermaal 

 med Ida Grilning. Svækkelsen af hans helbred. De begyndende kræn- 

 kelser af sindssygeloven. Major tinder sig ikke længer skikket som re- 

 formator af sindssygepleien. Hans forestilling af 11 te Januar 1854. Hans 

 plan om sammen med Peter Winge at oprette et privat sindss^'geasyl. 

 Majors gjenoptagen af kemiske studier. Hans kemiske afhandling . . . 52 — 56 

 Majors andragende om tjenestefrihed af 9de Marts 1854. Hans første reise 

 til Amerika. Indredepartementets foredrag af 4de Marts 1854. Majors af- 

 skedsansøgning af i6de August 1854. Skibsulykken paa Atlanterhavet den 



26de September 1854. Majors død 56—59 



V. Kirkedepartementets foredrag af 25de Mai 1844. Den kgl. resolution af 



14de Juni 1844. Majors første stipendium. Majors samarbeide med Schirmer 59—61 



Referat af Majors forslag af 15de Oktober 1844 61—80 



Omkostningsoverslag for opførelsen af det af Major og Schirmer planlagte 

 asj'l. Den Girardske plan som mønster for den Major-Schirmerske. 

 Majors krav paa, at staten skal tage ledelsen af sindssj'gepleien. Majors 

 personlighed og arbeide samt hans stil 80-^81 



VI. Kirkedepartementets foredrag af 21de December 1844. Den kgl. prp. af 

 lode Januar 1845 om indkjøb af tomt til et sindssygeasyl. Laurvigs læge- 



