12 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 



I England, der allerede i 1774 havde faaet en lov om kontrol med 

 sindssyges forplejning, blev det i 1808 ved lov tilladt grevskaberne at 

 bygge egne anstalter for fattige sindssyge og i dette eiemed at beskatte 

 sig selv; og i henhold til denne tilladelse blev der i den følgende tid byg- 

 get flere vel udstyrede kommunale sindssygeanstalter. I 1821 blev der 

 ansat en generalinspektør for sindssygeanstalterne i Irland, og i 1823 

 blev det efter hans forslag ved lov bestemt, at der skulde oprettes di- 

 strikter omfattende 2 eller 3 grevskaber, og at ethvert af disse skulde 

 have sin egen sindssygeanstalt. Til efterkommeise af dette lovbud blev 

 det tilladt grevskaberne at beskatte sig selv. I Skotland fandtes kun 

 nogle faa dotationsanstalter, som forøvrigt blev godt ledede. Nogen for- 

 andring i dette forhold blev dengang ikke foretagen ^. 



I det her behandlede tidsrum bestod endnu det »hellige romerske rige«, 

 der som bekjendt hverken var helligt, romersk eller noget rige. Der 

 kunde selvfølgelig dengang ikke være tale om nogen fælles ledelse af sinds- 

 sygevæsenet i hele Tyskland; men i flere af de tyske enkeltstater blev der 

 ikke desto mindre arbeidet med en reform af dette. 



Keiser Joseph II drev i forbindelse med sin kamp mod det katholske 

 hierarki en meget energisk social reformpolitik, og som et væsentligt led i 

 denne indgik en forbedring af sygepleien og i sammenhæng hermed ogsaa 

 af sindssygepleien. 



Behandl'ngen og forpleiningen af de sindssyge var dengang i de øster- 

 rigske lande et menighedsanliggende, og der fandtes talrige broderskaber 

 og hospitalsstiftelser, som modtog sindssyge. I 1784 aabnede keiser Joseph 

 en egen af lægen dr. Quarin planlagt anstalt med 139 sygeværelser for 

 sindssyge- og knyttede denne anstalt til det af ham organiserede »All- 

 gemeines Krankenhaus« i Wien. I sygehusets statuter heder det: „bamit 

 ber ^xte Verpflegung unb, »uenn eë otigeljt, Teilung finbe — Ijaimi )Biv bieiem 

 ein ^ollfiûuê .5,ur ©eite erridjten (affen, unb ha bie Dbrigfeiten unb ©emeinben 

 uerbunben finb, ber ottgemeinen ©idjerljeit luegen, bie S^'i'finnigen ju oerroatiren 

 unb, wenn fie mittelïoê finb, gu ocrforgen, fo ift ju uermutl^en, ha^ ^k biefe 

 Gelegenheit gern ergreifen lüerben, biefer 33elaftung gegen eine nuifîige ^e^ 

 5at)(ung ïoê ju iüerben''^. 



1 Se Majors nedenfor citerede „Forslag til et SindssN'ge-Asyl for Norge" i „Ugeskrift for 



Medicin og Pharmacie" Aarg. IV (1845I s. 55. 

 - Denne anstalt, der var i virksomhed til 1869, var indrettet i en taarnlignende bygning, 



der endnu staar. Almenheden kaldte den Narrenthurm. 

 3 Laëhrs ovencit. „Gedenktage der Psychiatrie" s. 116. 



