14 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 



Uagtet Danmark — ialfald sammenlignet med Norge — var forholds- 

 vis godt udstyret med hospitalsstiftelser, og skjønt reskriptet af 29de Juli 

 1709^ havde undtaget Sjælland og saaledes alene kunde komme til an- 

 vendelse i landdistrikter og smaabyer, efterkom dog hospitalerne, trods 

 gjentagne indskjærpelser, kun meget trægt reskriptets yderst moderate 

 fordringer-. Nogen synderlig bedring i sindssygepleien bragte saaledes 

 reskriptet ikke. Kjøbenhavns ovennævnte dolhus optog dog ogsaa udenbys 

 patienter, og de fleste af disse var formentlig fra Sjælland. 



Stødet til en forbedring af sindssygepleien i Kjøbenhavn — og middel- 

 bart i hele Danmark — udgik fra en rig kjobmand Claudi Rosset, der 

 omkring aarhundredets midte ved flere gavebreve skjænkede sin efter 

 tidens forhold betydelige formue til en mild stiftelse, der ved sin konfir- 

 mation fik navnet »St. Hans hospital og Claudi Rossets stiftelse«. Efterat 

 denne var bleven yderligere beriget ved gaver fra andre, nedsattes der i 

 1794 en komité med det opdrag at udarbeide forslag til en reform af St. 

 Hans hospital. Der indkom en n}' stor pengegave, men de følgende 

 krigsaar, særlig Kjøbenhavns bombardement, forsinkede arbeidet. 



I 1808 overtog Kjøbenhavns fattigvæsen Bistrup gaard ved Roskilde, 

 hvorefter St. Hans hospital flyttede did. Af hospitalets belæg var kun en 

 tredjedel sindssyge; men disse patienter blev fra 1814 anbragte i en egen 

 bygning, og hospitalet fik saaledes to afdelinger, der i virkeligheden var 

 helt forskjellige instituter. I 1816 blev der ved hospitalet ansat en fast 

 læge, en psykiater Johan Seidelln (1786— 1855); og i de følgende aar 

 blev sindssygeafdelingen omdannet til en sindssygeanstalt, som nogenlunde 

 tilfredsstillede tidens fordringer; og efterhaanden som de gamle fattiglem- 

 nier døde, blev sindssygeanstalten udvidet, indtil hospitalet kun optog sinds- 

 syge. 



Flere af rigets gamle smaa dolhuse blev ogsaa søgt i nogen grad for- 

 bedrede; særlig blev det gamle dolhus i Odense med plads til 50 — 60 

 sindssyge sat i nogenlunde tilfredsstillende stand '^ 



Den danske reformbevægelse øvede ogsaa sin virkning i de andre 

 skandinaviske lande. 



I Sverige havde, som omtalt, Serafimerordenen ogsaa taget sig af de 

 sindssyges sag, og den ßdje December 1822 indgav ordensgildet, antagelig 

 paavirket af den danske reformbevægelse, en forestilling til kongen angaa- 



1 Se B. I s. 223. 



2 Se Helweg ovencit. s 56 f. 



^ Se om hele denne udvikling Helweg ovencit. s. 55 f. 



