1916. No. II. OM SINDSSYGEPLEIENS UDVIKLING I EUROPA. 1 5 



ende den beklagelsesværdige tilstand, hvori de svenske sindssygeanstalter 

 befandt sig. 



I Norge sad der i overgangstiden mellem det i8de og 19de aar- 

 hundrede rundt om i bygderne flere prester, der var oph'sningens og kul- 

 turens bannerførere i sine menigheder. Disse presters reformarbeide var 

 ikke mindst rettet mod social-medicinske maal ; jeg behøver kun at minde 

 om deres fortjenester af vaccinationens indførelse ^. I denne kreds maatte 

 selvfølgelig de nysnævnte danske bestræbelser for en forbedring af sinds- 

 sygepleien møde interesseret modtagelse, og det maa derfor antages, at det 

 er disse bestræbelser, som gav stødet til det reformkrav, som presten 

 ved Trondhjems hospital Støren reiste i 1810, og som indledede den norske 

 reformbevægelse, der fortsattes af Holst, og for hvilke vi i denne bogs 

 iste bind kap. 4 har redegjort-. 



Dengang havde allerede den psykiatriske reformbølge fra Frankrige 

 naaet de skandinaviske lande. 



II. 



Det i8de aarhundredes slutning — den saakaldte oph'sningstid — - var 

 imidlertid kommen med kravet paa frihed, lighed og broderskab. At ad- 

 skille menneskene i stænder og g^jøre nogle faa til herrer over den store 

 masse som tjenere, stod i strid med naturens orden og var alene et ud- 

 slag af overklassens tyranni og herskesyge og aarsagen til al social elendig- 

 hed; og denne elendighed forsvaredes og opretholdtes ved et prestebedrag, 

 som gav anvisning paa belønning eller straf efter døden ; derfor: Écrasez 

 Tin fame! Liberté, Égalité, Fraternité. 



Dette program kunde ikke tillade kirken med dens ordener og stiftelser 

 at tage ledelsen i kampen mod de store sociale brøst. Kirkens magt 

 skulde knækkes og borgersamfundet overtage hele det sociale arbeide, som 

 kirken baade paa grund af manglende vilje samt bristende forstaaelse og 

 offervilje havde forsømt. 



En rigtigere opfattelse af sindss3-geondet holdt allerede paa at trænge 

 igjennem hos den dannede almenhed; men tiden savnede endnu viden- 

 skabelige forudsætninger for erkjendelsen af de sociale onders dybere- 

 liggende aarsager. indbyrdes sammenhæng og omfang, og dens ledende 



' Se O. Malm: , Kopper og Vaccination i Norge' 119151 s. 50 f. 

 - Se B. I 3. 232 f. 



