PAUL WINGE. M.-N. Kl. 



traadt som anstaltens læge. Men selv om fortjenesten for denne enkelte 

 dramatiske handling ikke tilkommer Pinel, saa er man dog ligefuldt be- 

 rettiget til at anse ham som dens aandige ophavsmand. Han har uden- 

 tvil øvet en bestemmende indflydelse paa Pussins opfatning af sindssyge- 

 pleien og derigjennem ogsaa paa hans historiske daad. I ethvert fald 

 er det, d3-bere seet, Pinel, som bred de sindssyges lænker, idet han 

 gjorde kravet paa en human sindssygepleie til et uafviseligt kulturforlangende 

 hos alle civiliserede folkeslag. 



Uagtet den franske regjering allerede i 1819 havde taget op til be- 

 handling spørgsmaalet om en reform af sindssygepleien og i 1821 nedsat 

 en kommission til sagens behandling, oplevede dog ikke Pinel at se sig 

 stillet i spidsen for en sindssygeanstalt, anlagt overensstemmende med de 

 af ham forfægtede principper. 1 1822 blev der nemlig foretaget en om- 

 organisation af det medicinske fakultet, og Pinel blev ikke gjenvalgt til 

 professor. 



EsouiROL oprettede allerede i 1799 i Paris en privat sindssygeanstalt 

 for bemidlede. I 181 o blev han Pinels amanuensis og aaret efter hans 

 reservelæge ved Salpétrièren. I 181 7 oprettede han den første psykia- 

 triske klinik, og i 1822 blev han Pinels eftermand som overlæge ved Sal- 

 pétrièren. I 1824 oprettede Esquirol en større privat sindssygeanstalt 

 ved Ivry-sur-Seine, til hvilken der var tillagt et areal, som anvendtes til 

 agerbrug. 



Det ovennævnte hospital i Charenton havde i nogle aar været 

 nedlagt, da det i 1797 blev gjenoprettet og indrettet som sindssyge- 

 anstalt, fortrinsvis for pensionærer af embedsstanden og deres enker. I 

 1805 blev Athanase Royer-Collard ansat som hospitalets læge, og han 

 gjennemførte en række vigtige forbedringer ^. 1 1825 blev Esquirol hans 

 eftermand og gik strax igang med omdannelsen af det gamle hospital til 

 en forholdsvis moderne sindssygeanstalt fortrinsvis for helbredelige-. 



Fra 1823 — 1830 var Esquirol inspecteur général de l'Université. 



Pinel er med rette givet hædersnavnet den franske psykiatris fader. Hans 

 elev og hengivne ven Esquirol tilkommer æren som grundlægger af den mo- 

 derne sindssygepleie, ikke blot i Frankrige, men i hele den civiliserede verden. 

 For den praktiske sindssygepleie har ingen udrettet saa meget som han. 



Frankrige havde i 1818 kun 8 anstalter bestemte til at optage sinds- 

 syge, de saakaldte »Maisons royales de Santé«, hvilke, paa et par und- 

 tagelser nær, tilhørte geistlige ordener. De raadede tilsammen kun over et 

 ganske utilstrækkeligt antal pladse og var lidet skikkede som helbredelses- 



^ Han holdt ogsaa forelæsninger over psykiatri. 



2 Ogsaa tidligere havde man fortrinsvis modtaget helbredelige. 



