I916. No. II. OM SINDSSYGEPLEIENS LDVIKLI.XG I EUROPA. I9 



anstalter. Efter opfordring af indenrigsministeren afgav Esquirol i Sep- 

 tember 1818 til denne en • betænkning, i hvilken han redeg^jorde for sine 

 meninger angaaende en reform af anstaltbehandlingen af sindssvge. I 

 denne betænkning, der er optrykt i hans ovencit. store værk »Maladies men- 

 tales- 1, hævder han allerede sin banebr3'dende idé, nemlig den, at selve 

 sindssj'geanstalten som saadan er det pskykiatriske kurmiddel par excel- 

 lence: »Une maison d'aliénés est un instrument de guérison; entre les 

 mains d'un médecin habil, c'est l'agent thérapeutique le plus puissant contre 

 les maladies mentales« -. 



EsouiROL fandt det derfor nødvendigt at oprette helt nye anstalter, 

 byggede med sin specielle opgave for øie. Flere departementer burde 

 slutte sig sammen om at anlægge og drive en saadan anstalt. Denne blev 

 da departemental eiendom ; men ikke destomindre maatte staten 

 have ledelsen af anstalten i sin haand, og derfor ogsaa ansætte 

 og lønne de høiere funktionærer, særlig den dirigerende læge. 



De n3'e anstalter maatte alene optage sindssyge, og da de skulde 

 være helbredelsesanstalter, kun friske tilfælde. \'ar en patient ikke hel- 

 bredet inden to aar efter optagelsen, burde han overflyttes til en anden 

 anstalt. Helbredelsesanstalterne maatte ikke være større, end at den be- 

 handlende læge kunde overkomme personlig at behandle hver enkelt pati- 

 ent, men paa den anden side heller ikke for smaa. 150 — 200 var et pas- 

 sende antal -^ Anstalterne burde kunne optage begge kjøn, men mænd 

 og kvinder maatte isaafald anbringes i hver sine bj-gninger. Anstalterne 

 maatte være lukkede og helst anlagte udenfor, men dog i nærheden af, 

 byerne, hvor der kunde skaffes det fornødne areal til landbrug. 



Esquirol udarbeidede ogsaa planer til en anstalttype, efter hvilken han 

 tænkte sig de nye franske helbredelsesanstalter anlagte. Denne type be- 

 staar af en toetages centralt beliggende administrations- og økonomibyg- 

 ning, i hvilke der ogsaa er anbragt funktionærboliger. \'ed siden af denne 

 centralbygning og perpendikulært paa dens længdeaxe ligger sygeafdelin- 

 gerne, paa den ene side mands- og paa den anden kvindeafdelingerne, 

 anordnede, hvis det findes paakrævet, i to parallele rækker og i et antal, 

 som svarer til anstaltens størrelse. Sygeafdelingerne, der ligger i indbyrdes 

 lige store afstande med mellemrum af omtrent samme størrelse som af- 

 delingernes grundflade, er enetages bygninger, som er opførte efter samme 

 plan som et gammelt kloster, altsaa i fire sammenhængende fløie, der om- 

 giver et kvadratisk gaardsrum, indimod hvilket der vender en aaben søile- 



1 B. II s. 398 f. 



"■^ „Maladies mentales" II s. 398. 



"^ „Maladies mentales" II s. 404. 



