PAUL WINGE. M.-.N. Kl. 



gang. Hver afdeling skal kunne optage 15 — 20 patienter og være ud- 

 styret med det fornødne antal soveværelser, spisestue, dagligstue, bad o. s. v. ^ 



Der blev efter 1825 i Frankrige opfort nogle helbredelsesanstalter efter 

 denne type, og allerede fer denne tid var der udenfor Frankrige, nemlig i 

 Schleswig, aabnet en sindssygeanstalt efter en af Esquirol udarbeidet plan, 

 som dog meget stærkt afveg fra den ovenbeskrevne type; men herom skal 

 vi senere tale lidt nærmere. 



Navnlig for anstalter, der er væsentlig større end de af Esquirol an- 

 givne, viste den heromhandlede type sig upraktisk ; og der blev ogsaa frem- 

 sat en hel del forslag til ændringer. Af disse interesserer os særlig det 

 af Girard de Caillaux (1814 — 1884) udarbeidede saakaldte pavillon- 

 system, som først kom til anvendelse ved den af ham anlagte og i 1840 

 aabnede departementale sindssygeanstalt i Auxerre. Girards pavillon- 

 system anordner sygeafdelingerne parallelt med den fritliggende central- 

 bygnings længdeaxe, altsaa den ene afdeling bagenfor den anden og 

 saaledes, at sygeafdelingernes længdeaxer er perpendikulære paa central- 

 bygningens. De urolige afdelinger ligger bagenfor de rolige. Afdelingerne 

 er enfløiede uden søilegang, og flere af dem kan opføres i to etager. 

 Afdelingerne adskilles ved mellemliggende kvadratiske gaardsrum, saaledes 

 at bag hver afdeling ligger det denne tilhørende gaardsrum. 



Mandsafdelingerne ligger til den ene, kvindeafdelingerne til den anden 

 side af centralbygningen. 



Imidlertid havde Esouirol omdannet Charenton- til en nogenlunde til- 

 fredsstillende helbredelsesanstalt, selvfølgelig uden at kunne gjennemføre 

 sin type. 



Med hensyn til sygebehandlingen fulgte Esquirol væsentlig de samme 

 principper som Pinel. 



Esquirol var tidligt opmærksom paa, at en reform af den franske 

 sindssygepleie vanskelig lod sig gjennemføre uden en revision af den be- 

 træflfende lovgivning. Vistnok betegnede loven af 16de — 24de August 

 1790 theoretisk et meget stort fremskridt. Den var den første lov, som 

 udtrykkelig anerkjendte de sindssyge som syge og ordnede politiets for- 

 hold til dem, foreskrev sindssygeattest for optagelse i sindssyge- 

 anstalt og paabød, at der skulde skaffes plads til enhver sindssyg, som 

 paa lovlig maade forlangtes optagen; men loven var ikke bleven respek- 

 teret i praxis. Esquirol tog derfor energisk til orde, for en ny lov, og 

 det lykkedes ham ogsaa i 1819 at udvirke en ministeriel ordre, der ind- 

 førte en række praktiske reformer; men heller ikke denne ordre blev 



^ „Maladies mentales" II s. 421. 



2 Charenton var et af de ovennævnte Maisons royales de Santé. 



