42 



PAUL WINGE. M.-N. KL 



NosTiTZ UND Jänkendorfs krav paa, at staten skulde opføre og drive 

 helbredelsesanstalter for sindssyge, blev, foruden i Sachsen, anerkjendt i 

 Nassau, Schleswig-Holstein, Mecklenburg, Württemberg og Baden. I Mecklen- 

 burg og Württemberg blev statsanstalterne indrettede som særskilte hel- 

 bredelsesanstalter. I Nassau, Schleswig-Holstein og Baden blev den ny- 

 opførte anstalt beregnet baade for helbredelige og uhelbredelige. Anstalterne 

 i Schleswig, Mecklenburg og Baden blev nybyggede for sit øiemed, medens 

 den württembergske ligesom den sachsiske blev indrettet i et gammelt slot 

 (Winnenthal i nærheden af Stuttgart). I Nassau blev anstalten først (1815) 

 indrettet i et gammelt abbedi (Eberbach), men senere (1839) flyttet til et 

 nybygget anlæg paa Eichberg i Rheingau. 



Da den schleswigske og den mecklenburgske anstalt, navnlig den først- 

 nævnte, fik stor betydenhed for Norge, skal vi her lidt nærrriere omtale 

 deres indretning. 



Allerede i 1805 var det besluttet, at der skulde oprettes en ny sinds- 

 s\'geanstalt for hertugdømmerne Schleswig og Holstein; men paa grund af 

 krigen blev der ikke foretaget noget nærmere før 181 7, da Kong Fredrik 

 den . 6te bestemte, at en saadan anstalt skulde anlægges ved Schleswig 

 istedetfor, som tidligere paatænkt, ved Kiel. Esouirol leverede en plan, 

 som dog meget stærkt afveg fra hans type. Bygningens grundplan var i 

 forstørret maalestok den samme som den, der efter typen var fastsat for 

 de enkelte sygeafdelinger, altsaa fire sammenhængende fløie, der omslut- 

 tede et kvadratisk gaardsrum. Den forreste af disse fløie var toetages, de 

 øvrige enetages. Til den bagerste fløis bagerste langvæg var der tilbygget 

 en halvringformet enetages cellefløi, saaledes at der mellem halvringen 

 og hovedbygningens væg fremkom en halvcirkelformet gaardsplads, der 

 benyttedes som cellegaard. Hovedbygningens fire fløie indeholdt værelser 

 for rolige patienter, forbygningens 2den etage desuden bolig for overlægen 

 samt lokaler for administration og økonomi. 



Overensstemmende med den Esquirolske type var cellerne anordnede 

 mellem to korridorer, en indre (bagerste), som benyttedes for renovationer, 

 og en ydre (nærmest gaardspladsen), til hvilken celledørene vendte ud. 

 Bygningen var indrettet til 120 patienter, saavel helbredelige som uhel- 

 bredelige ^. Anstalten aabnedes iste Oktober 1820. Anlægget viste sig 

 ikke heldigt, særlig fordi det ikke tillod en fuldstændig adskillelse af kjøn- 

 nene, idet mændene fra sin spadserplads havde indsyn i kvindernes sove- 

 værelser, og anstalten viste sig snart for liden. 1 1834 blev der derfor 

 etter Jesse.ns forslag opført en ny b^'gning til 120 patienter, og i 1847 



^ Se Helweg ovencit. 



