igi6. No. II. OM SINDSSYGEPLEIENS UDVIKLING I EUROPA. 43 



efter RCppells forslag en bygning for kvinder; men ogsaa efter disse ud- 

 videlser var anstaltens indredning ikke tilfredsstillende ^ Anstalten lededes 

 i administrativ henseende af en kgl. kommission paa 3 medlemmer. 



Sachsenberg var den første tyske helbredelsesanstalt for sindssyge, 

 der fra først af opførtes i dette oiemed. Som anført aabnedes anstalten i 

 1830 efter en af Flemming udarbeidet plan. Hovedbygningen udgjordes 

 af en central del, der tjente som bolig for direktøren og som lokale for 

 administrationen o. s. v. Fra hver side af denne centraldel udgik to meget 

 lange fleie, hvis længdeaxer sammen med centraldelens laa i en ret linje. 

 Til begge disse tløies endevægge (altsaa modsat centraldelen I var der byg- 

 get korte tverfløie i ret vinkel med bygningens længdeaxe. Hovedbyg- 

 ningen var dels treetages, dels toetages og tverfloiene enetages. I disse 

 var der indrettet celler paa begge sider af en korridor, der oplystes tra 

 endevæggene. 



Anstalten kunde modtage 200 patienter af begge kjøn-. 

 Stillingen som administrerende direktør og overlæge var forenet hos 

 samme mand (Flemming). 



Den ovenfor gjentagne gange omhandlede anstalt Siegburg var med 

 betydelige omkostninger indrettet i et tidligere Benediktinerkloster baade 

 for helbredelige og uhelbredelige .^sindssyge. Da imidlertid Jacobi dengang 

 var tilhænger af særskilte helbredelsesanstalter, søgte han saavidt muligt 

 kun at optage helbredelige, og som følge heraf blev anstalten taktisk — 

 skjønt ikke formelt — en helbredelsesanstalt. Siegburg var den forste 

 tyske sindssygeanstalt, ved hvilken stillingerne som administrerende di- 

 rektør og overlæge var forenet hos samme person '^. og som allerede 

 nævnt fulgte Sachsenberg og Winnenthal og senere ogsaa flere andre 

 anstalter exemplet. For os har dette forhold særlig interesse, fordi det 

 sammen med den franske ordning tjente som mønster for den norske orga- 

 nisation. Siegburg blev nedlagt 1878. 



Der havde i Tyskland den hele tid g^jort sig gjældende en opposition 

 mod fordelingen af de sindssyge mellem helbredelsesanstalter og pleie- 

 anstalter; og denne opposition vandt selvfølgelig overordentlig i styrke, da 

 Jacobi forandrede signaler og sluttede sig til den. Man fremholdt van- 

 skeligheden ved at klassificere de sindssyge i helbredelige og uhelbrede- 

 lige og betonede, at ogsaa de uhelbredelige havde en uomtvistelig ret til 

 at erholde kyndig lægehjælp. En saadan kunde imidlertid vanskelig skaftes 



1 Se Dahls ovencit. reiseberetning, .Norsk Mag. f. Laegev." R. II B. 11 s. 391. 



- Se Peter WixtjE : „Beretning om en Reise Sommeren 1861', i „Norsk Mag. f. Lægev. 



R. II B. 16 s. 201 r. 

 ^ Se Laehr ovencit. 



