46 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 



Som ovenfor omtalt var St. Hans hospital paa Bistrup gaard ved 

 Roskilde omtrent helt forbeholdt sindssyge fra Kjøbenhavn og kunde der- 

 for blot i ringe udstrækning hjælpe det øvrige land. 



Baade kong Frederik VI og arveprinsen Christian Frederik, ex- 

 kongen af Norge, interesserede sig for en forbedring af sindssygepleien ; 

 og hertugdømmerne havde, som omtalt, allerede i 1820 faaet en nogen- 

 lunde tilfredsstillende sindssygeanstalt. 



Den ovennævnte læge ved St. Hans, Seidelin, der var en tilhænger 

 af den Reil-Hornske behandling, havde anvendt haardhændte psykiske kure 

 og derved paadraget sig uvilje. I anledning heraf blev der i 1830 nedsat 

 en kgl. kommission, som ikke blot fik i opdrag at undersøge Seidelins 

 sag, men ogsaa at fremkomme med forslag til en udvidelse og omdannelse 

 af Bistrup gaard til en sindssygeanstalt for hele Danmark. Kommissionens 

 indberetning ledede til, at Seidelin i 1831 blev afsat og A. W. Gøricke 

 (1798 — 1885) ansat som hans eftermand; men for mandatets 2den post 

 udrettede kommissionen intet. Det var dengang vanskelige tider for det 

 efter krigen svækkede rige. og det er derfor undskyldeligt, at man fandt 

 indtil videre at maatte nøie sig med smaa forandringer, som vistnok des- 

 værre var værre end intet. 



I 1835 — 1836 indførtes raadgivende provincialstænder med fire stænder- 

 forsamlinger, en for øerne, en for Jylland, en for Schleswig og en for 

 Holstein samt Lauenburg; og disse stænder, hvis politiske magt forøvrigt 

 var meget ringe, havde petitionsret. 



I øernes stænderforsamling, der holdt sine møder i Roskilde, blev 

 der i Oktober 1838 indbragt forslag til petition om udvidelse og omdan- 

 nelse af Bistrup gaard til en sindssygeanstalt for Sjælland, Lolland-Falster, 

 Island og Færøerne; men forslaget forkastedes, og istedet vedtoges en 

 petition, som anbefalede en forbedring af de gamle smaa dolhuse; og den 

 7de Juli 1840 udfærdigedes et reskript overensstemmende med denne. 



Mod stænderforsamlingens holdning samt det netop nævnte reskript 

 nedlagde sindss3'gelægerne HCbertz og Selmer energiske protester og 

 aabnede hermed den kamp, hvis resultat blev grundlæggelsen af den mo- 

 derne danske sindssygepleie. 



Jens Rasmussen Hübertz (1794 — 1855) blev i 1820 dr. med. I 1838 

 blev han læge ved hospitalet i Aalborg, til hvilket der var knyttet et lidet 

 dolhus, og i denne stilling fattede han interesse for psykiatri og sindssyge- 

 pleie. Efterat han i 1841 — 42 havde besøgt tyske sindssygeanstalter og 



' Gøricke tog i 1863 sin afsked og blev efterfulgt af V'aldemar Steenberg. 



