48 PAUL WINGE. M.-N. Kl. 



Stænderforsamling i Roskilde; men ingen af disse forsamlinger udrettede 

 noget for sindssygepleiens reformering. 



Philiatrien maatte da atter tage et alvorlig skridt og nedsatte i den an- 

 ledning en komité, som fik i opdrag at udarbeide en kritik af stænder- 

 forsamlingernes behandling af sindssyge-sagen; samtidigt besluttede sel- 

 skabet at henvende sig til Selmer med anmodning om at udarbeide et 

 populært skrift angaaende sindssygepleiens tarv. Selmer fulgte opfor- 

 dringen og forfattede i 1846 en meget velskreven afhandling: »Alminde- 

 lige Grundsætninger for Daarevæsenets Indretning« m. m., som blev ud- 

 givet af »Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug«. Selmers afhandling 

 blev meget læst og bidrog vistnok bet^^deligt til, at stemningen nu afgjort 

 slog om til fordel for de sindssyges sag. 



HüBERTz havde nærmest sluttet sig til systemet med helt adskilte hel- 

 bredelses- og pleieanstalter, om han end havde gaaet med paa betydelige 

 modifikationer af dette. Selmer tog derimod principiel afstand fra dette 

 program, idet han sluttede sig til Damerow og Rollers system med rela- 

 tivt forbundne helbredelses- og pleieanstalter. 



Hübertz anmeldte Selmers afhandling, som han nærmest karakterise- 

 rede som et plagiat af sit eget skrift ; og forholdet mellem dem, som alle- 

 rede før var mindre godt, blev yderligere forværret, da Selmer ikke vilde 

 godtage den tomt til Aarhus sindssygeasyl, som Hübertz havde udscet. 



Regjeringen fremlagde da hesten 1846 for de jydske provincialstænder 

 en plan for oprettelsen af en helbredelsesanstalt for Jylland i nærheden af 

 Aarhus. Stænderne bifaldt planen, idet man samtidigt tilfeiede en bemærk- 

 ning om, at man burde bygge saaledes, at anstalten kunde udvides til op- 

 tagelse af uhelbredelige. En kommission med Selmer som medlem blev 

 nedsat, og den 13de Oktober 1847 blev det ved en kgl. plakat bestemt, 

 at der i nærheden af Aarhus skulde opføres en helbredelsesanstalt for 

 130 sindssyge med adgang til udvidelse. 



Hübertz trak sig nu tilbage fra alt arbeide med reformering af den 

 egentlige sindssygepleie. Han fandt imidlertid et nyt arbeidsfelt i aands- 

 svagesagen, og det lykkedes ham her at gjennemføre en gjennemgribende 

 reform, som paa dette omraade gjorde Danmark til et foregangsland. 



Selmer blev saaledes den mand, som fik det ærefulde hverv at grund- 

 lægge den moderne danske sindssygeanstalt. Vinteren 1847—48 opholdt 

 han sig i Tyskland og England for at studere de nyere sindssygeanstalter- 

 i disse lande ^ Kort efter at han var vendt hjem, begyndte det imidlertid at 

 trække op til krig, og arbeidet maatte derfor udsættes en tid; men allerede det 



^ Jfr. ovencit. artikkel i „Bibliothek f. Lægev." R. II B. 4. 



